prot · GT0983 · 2006-03-09 00:00:00 — Massor av de projekt som anordnats inom ramen för Handslaget har haft just det anslaget. Där tror jag att idrotten själv är väldigt medveten om detta problem och jobbar intensivt med det. Ett område som jag kan tycka är väldigt intressant och som man kanske borde jobba mer med är etiken inom idrotten över hela fältet. Det är ett brett spektrum. Där finns föreningar, till exempel en som heter All fair, som jobbar väldigt intensivt med detta och får ett väldigt genomslag på förbundsnivå och på föreningsnivå och till och med bland kommuner . Där finns ett anslag som jag tycker är intressant att stötta. På politikens område är det ofta som vi stöter på frågeställningar som har med etik och moral att göra. Det är bra om idrotten själv kunde jobba intensivt med det. 146 () replik: Jag brukar inte ta replik på , och jag ska inte vara speciellt elak i mina kommentarer eller börja snällt och sedan komma med piskan på slutet. Jag har uppskattat det långa samarbete som vi haft i idrottsfrågor sedan vi satt och arbetade fram underlaget tillsammans med regeringen för idrottspolitiken som ligger till grund för den idrottspolitik vi har. För att få ett positivt nedslag i det så kallade brevet nu jag reagerade på att inte tog upp det till att börja med, men har han utvecklat det i diverse replikskiften kan man konstatera att där hävdas att självständigheten inte fullt ut respekteras. Det är alltså inte en total sågning, som man kan få intrycket av. Man hänvisar faktiskt till propositionen som vi båda har varit med och tagit fram underlaget till. Man säger att man vill att vi ska lägga fast det övergripande syftet med statsbidraget till idrotten. Sedan vill man själv bestämma om målen och hur de ska uppnås. Jag hoppas att kan använda sitt inflytande som idrottspolitisk talesman för socialdemokratin för att hitta en bra samtalston här så att vi inte gräver skyttegravar och intar försvarsställning. Jag tycker att man kan säga så här: Det är ganska uppfriskande att vi har en ny ordförande i som säger saker rakt ut så som hon uppfattar att det är, tillsammans med Riksidrottsstyrelsen. Hon pratar klarspråk. Det är ofta så det går till i idrottssammanhang. Det är väldigt tydligt språk, raka regler. Man vill veta när straff är straff, när en hörna är en hörna. Man vill inte diskutera det i i invecklade ordalag. Om vi har det angreppssättet hoppas jag att vi tillsammans kan se till att vi ytterligare klargör i relationen statenidrottsrörelsen hur statens bidragsgivning ska se ut, vad idrottsrörelsen vill, hur den ska vara organiserad och hur man ska fördela så att vi kan hitta en bra samtalston och inte bara säger: Vi gillar inte tonen, vi gillar inte kritiken, vi förstår inte. Kan jag få ett positivt svar på det? 147 () replik: Jag ska väl kunna bjuda på ett positivt svar. Som sagt har jag inte kunnat ha några kontakter med anledning av brevet ännu, men jag kommer naturligtvis att ha det. För mig, precis som , är grunden den idrottspolitiska proposition som antogs här . Där är det väldigt klart och tydligt att statens bidragsgivning ska vara sådan att staten ska ange syftet med bidragen och att idrotten själv ska ange målen för sin verksamhet. Sedan ska vi följa upp det hela och se om man uppfyller de syften som vi har haft. Det som bekymrar mig lite grann var tonen i brevet. Jag kan i och för sig förstå att man när det är valrörelse spetsar till formuleringar. Ändå blev det en överraskning för mig. Jag har upplevt det i alla de kontakter som jag tidigare haft med både regeringen och att samtalstonen har varit god, och man har nått fram till samförståndslösningar i de allra flesta frågor. Det finns några frågor som hänger lite i luften både mellan regeringen och idrotten och också mellan idrotten och SOK. Men om jag kan vara delaktig i att skapa ett samtalsklimat i de samtal som förs framöver som kan vara gott gör jag gärna det för idrottens bästa. 148 () replik: Jag ska inte förlänga debatten. Jag tycker att det var en bra avslutning från sida, och jag utgår från att vi kommer att fortsätta att ha bra samarbete och hitta bra nivåer. Jag ser ytterst att vi har ett bra samarbete med idrottsrörelsen och att det här ska ses som ett uppriktigt sätt att framföra kritik på. Vi ska inte titta så mycket på tonen utan på innehållet och uppriktigheten, att det faktiskt är klarspråk, något som jag tycker är vällovligt, inte minst i politiska sammanhang där vi har en viss förmåga att klä komplicerade sammanhang i ännu mer komplicerade utvikningar. Jag tycker att det klart och tydligt framgår att man uppfattat var problematiken ligger, och då är det också lättare att angripa problemet gemensamt. 149 () replik: För min del är det här en självklarhet i och med att det här är den absolut största folkrörelse vi har i landet. Kan inte den folkrörelsen och en riksdagsmajoritet ha en samsyn i de stora och väsentliga frågorna vore det en katastrof. Jag tror inte att det här brevet är så negativt som man i ett första skede kan tolka det som, utan jag tror att det finns en möjlig lösning på alla de bekymmer som man skissar i brevet. Jag har goda förhoppningar att vi även i fortsättningen, kanske till och med efter valet, kan ha ett bra samarbete med . 150 (): Idrott och politik hör ihop. Dessa båda storheters samspel innebär både möjligheter och problem. Låt oss fokusera på möjligheterna, och då vill jag citera ur Skåneidrottens lilla skrift samspel. Där ges en utmaning genom en metafor från fotbollens värld: Hur kan idrotten och offentlig sektor tillsammans åstadkomma en utmanande spelplan där vi skapar trygghet i försvarsspelet, kraft, finess och kreativitet på mittfältet, som leder till passningskombinationer och anfallslösningar så att den samlade måluppfyllelsen kan bli så optimal som möjligt? är inom idrottspolitiken inte enbart mittfältare, utan här finns offensiva anfallare. Då menar jag sådant som siktar mot framtida mål. Hit hör motioner om att bör anordna . Jag har full förståelse för önskemålen om ett i , och jag stöder den motionen. vill jag genom min egen motion om i markera möjligheter att vara en del i ett sommar-OS-arrangemang tillsammans med . Jag yrkar dock inte bifall till min motion eftersom det efter det att den skrevs har visat sig att driver ett aktivt arbete för att få och då gärna i samarbete med skånska städer. Jag avser i stället att återkomma i detta ärende ifall jag får förmånen att få vara ytterligare en period i . Men i väntan på detta vill jag ändå påminna åhörarna om att det finns tre städer , och som redan har många idrottsarenor och bra inkvarteringsmöjligheter. Och vägen över sundet är kort till de danska arenorna och hotellen. Naturligtvis måste även nya anläggningar byggas, men mycket sker redan i gott samförstånd mellan och . Har vi då tidsperspektivet , skulle det väl ändå vara möjligt att ändra OS-reglerna så att två länder tillsammans kan arrangera. Den danska regeringen och de styrande i ser möjligheterna och bävar inte inför svårigheterna. Vi behöver samma anfallsanda i . 151 () replik: Jag har bara en kort replik. Jag har ingenting emot , tvärtom. Jag har ingenting emot stora internationella idrottsevenemang. Det anordnas ju ett antal sådana i . Det jag funderade kring var två frågor. Den första frågan handlar om den reservation som finns där man vill att staten ska ansöka om att få arrangera . Det är ju inte staten som ansöker om det, utan det är ju kommunen plus SOK, så det är fel spår på något sätt, tycker jag. Sedan vore det ju fantastiskt om det blev ett olympiskt spel i . Du beskriver välviljan eller entusiasmen när det gäller köpenhamnarna, både i kommunen och i den danska regeringen. Men de satte ju en prislapp på detta , och den hamnade på 50 miljarder. Det skulle alltså vara en kostnad på 50 miljarder. Skulle i vara en rimlig kostnad att lägga på ett olympiskt spel, och hur skulle man klara det budgetmässigt? 152 () replik: Det handlar inte om att eller ska stå för kostnaden, utan det handlar ju om ett samarrangemang och att städerna i ska kunna bidra. Jag vet inte om det är realistiskt att räkna med att det ska bli så dyrt som 50 miljoner. Men jag tror ändå att det finns en acceptans, både i och i , för att det är viktigt att i alla fall pröva möjligheten att söka detta arrangemang. Jag vet att det finns en heltidsanställd person i som jobbar med de här frågorna. Vi får väl se vad han kommer fram till. Jag får återkomma i ärendet. 153 () replik: Jag ska inte märka ord. Jag sade också fel på miljoner och miljarder förut. Det är 50 miljarder, inte miljoner, så det är väldigt, väldigt mycket pengar. Det är danska staten som har räknat ut sina kostnader. Jag vet inte om det blir mindre kostnader totalt sett om två länder anordnar det, om det blir möjligt, men jag har svårt att tänka mig det. Jag tror faktiskt att kostnaderna skulle öka ytterligare, inte minst för arenabyggande på bägge sidor. Men den som lever får se. 154 () replik: Det var kloka ord. 155 (): Det ska bli lite mer OS-prat här. Vi var många som blev både besvikna och aningen upprörda när ansökan om att få arrangera ett i stoppades. Bakgrunden är att det fanns ett mycket väl förberett underlag till ansökan i . Man hade jobbat med detta. och hade enhälligt uttalat sitt stöd till idén om att arrangera ett . Man visste att det fanns mycket goda förutsättningar för att man skulle lyckas med ambitionen att få arrangera detta år. Det har vi fått många signaler om från inte minst . Det är helt riktigt som säger att det är och de städer som arrangerar som ansöker, men det krävs en nationell garanti från regeringens sida för att IOK ska acceptera ansökan. Vad som hände då var att , , , , och regeringar gav de här garantierna, medan ansåg att i var det för osäkert. Det är klart att då är det många som funderar över vad det beror på att det förhållandevis rika anser att man inte kan ge en sådan garanti. De storartade insatserna i i verkar ha svängt intresset en del. är det många fler som öppet säger: Varför bjuder inte vi i in till ett olympiskt spel? Även idrottsministern har gjort glädjande uttalanden i den riktningen , och det är väldigt positivt. Det tjänar ju ingenting till att diskutera vad som har varit, utan nu handlar det om att se framåt gjort är gjort och lära av vad som har hänt tidigare. Vårt land är det enda av de stora vinteridrottsnationerna som aldrig har arrangerat något olympiskt vinterspel. Varför är det så? Det borde vi fundera över. Hur kan vi ändra på detta? I och Åre finns utmärkta sportsliga, organisatoriska, klimatmässiga förutsättningar att arrangera olympiska vinterlekar. Ett omfattande förberedelsearbete har alltså redan gjorts . Vi har en grund att arbeta vidare på för en ny ansökan. Som framgår av betänkandet som behandlas just nu är också inriktat på att bör ansöka om att få arrangera ett . Man menar att det finns goda förutsättningar att genomföra ett sådant i och Åre . Men vad som är viktigt nu är att alla goda krafter samverkar, att vi får en nationell uppslutning. är inte bara ett idrottsligt jättearrangemang, en fantastisk idrottsfest. Det handlar också om en stor näringspolitisk satsning. Ett kräver säkerligen stora investeringar i infrastruktur, anläggningar och så vidare, men det skulle vara ett lyft för en hel region ja, för hela landet. Det handlar ju väldigt mycket om att stimulera näringsliv och utveckling. I är uppslutningen bakom en ny OS-satsning i det närmaste total. Det finns en god beredskap för en ny ansökan. Därför är det så viktigt att vi nu skapar en nationell uppslutning. För att en ny kampanj ska bli framgångsrik är det viktigt att inte bara , idrottsrörelsen, näringslivet och de lokala myndigheterna ställer upp utan också nationellt, att regering och riksdag ger signaler om att vi vill ha ett i . Jag hoppas att alla entusiastiska och duktiga idrottspolitiker i den här kammaren nu börjar agera för att vi ska få till stånd en sådan uppslutning, så att ansökningsprocessen kan komma i gång och så att vi i ett tidigt skede vet att det finns en uppslutning. Vi måste veta att alla utredningar som krävs är gjorda i ett tidigt skede så att man inte kommer med en utredning innan ansökan ska vara inlämnad. Det var en fullständigt oacceptabel ordning den gången. Om vi lyckas med detta och samlas kring uppgiften att ansöka om att få arrangera ett olympiskt vinterspel och bjuda in världens idrottsungdom till en , då är jag övertygad om att också kommer att lyckas att få arrangera en sådan. Det tycker jag att vi ska börja samla oss för . kommer man att fatta beslut om var ska arrangeras. Blir det i , vilket inte alls är omöjligt utan tvärtom mycket tyder på, blir det en väldigt god chans för 2018. Då bör och Åre vara klara i ett väldigt tidigt skede, ha en nationell uppslutning och inte sitta innan ansökan ska vara inne med en ny utredning som inte hinner diskuteras. Låt oss sätta i gång med den processen nu! 156 () replik: Jag ska inte förlänga debatten speciellt mycket, men jag vill ta tillfället i akt och ge en sorts credit till Östersund-Åreregionen för det aktiva arbete som man lägger ned för att få till stånd ett olympiskt spel. Jag tror att förutsättningarna att få spelen 2018 är oerhört mycket större än de var när man ville lämna in en ansökan . Det krävs naturligtvis riktigt rejäla ekonomiska och samhälleliga utvärderingar och bedömningar innan man kan säga ja eller nej till en sådan här satsning. Vilken storlek det hamnar i är naturligtvis också avgörande. Jag tror att det är viktigt att man får med sig näringslivet i en sådan här satsning så att inte all risk hamnar på staten, kommunen eller länet. Hela bredden av aktörer som är med och tjänar på detta ska också ta risken för det. 157 () replik: Det var ett positivt uttalande av . Jag håller inte riktigt med om att det inte var en god chans att få spelen 2014. Allt tyder på att det var en väldigt god chans, men den kan vara minst lika god . Vi ska se till att det är väldigt mycket bättre förberett väldigt mycket tidigare, även på nationell nivå. Det är rätt det du säger att det krävs uppslutning av näringslivet inte bara i regionen utan i hela landet, lika väl som det behövs en politisk uppslutning från hela landet och inte bara från regionen. Jag hoppas att den diskussion vi har har lett till att vi samlar oss till den stora nationella uppslutningen för ett . 158 () replik: Inför ansökan hade man säkert tagit fram ett väldigt bra material. Om jag har förstått det hela rätt kunde man inte, när det kom in till regeringen, göra de rejäla utredningar som behövs som grund för ett ställningstagande. Det blev ganska forcerat till slut. Jag tror att det var Statskontoret som gjorde utredningen. De hade väldigt på sig. Får man på sig så att hela samhället kan göra den här analysen tror jag att förutsättningarna är bättre när det gäller att få fram de risksummor som man vill ha för ett någorlunda vettigt beslutsunderlag. Man hinner också belysa hela bredden av risk som finns. Det är inte bara pengar. Det är oerhört mycket annat. Det handlar till exempel om hur anläggningarna ska kunna användas i fortsättningen. Jag tror att förutsättningarna är oerhört mycket bättre än de var . 159 () replik: Problemet var att Statskontoret inte fick uppdraget att utreda förrän . De blev inte färdiga förrän . Då var det kvar. Det var ju alldeles . Man kunde ha gett uppdraget mycket tidigare. Gjort är gjort. Jag hoppas att vi lär oss av det och att vi är ute i ett mycket tidigare skede och att alla utredningar och underlag är klara . Det är viktigt att vi ger en positiv signal. Det tycker jag att har gjort. kan vi jobba vidare för att ha en bra ansökan . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Kulturmiljövård särskild ordning Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU17 Kulturmiljövård särskild ordning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § Skogspolitik särskild ordning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU7 Skogspolitik särskild ordning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Naturvård särskild ordning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU10 Naturvård särskild ordning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2005/06:AU2 Arbetsmiljö. 160 (): Jag har varit med om att bygga upp en fristående företagshälsovårdscentral. Det var redan då en självklarhet att det förebyggande arbetet skulle hänga ihop med den direkta och dagliga driften. När en olycka hade inträffat eller då det förebyggande arbetet inte hade lyckats förhindra ohälsa följde rehabilitering som en naturlig del. Det är naturligt och rätt att hela kedjan hänger ihop och fel då den inte får göra det. Detta anses riktigt i de flesta andra sammanhang. Den omorganisation av företagshälsovården som genomfördes för sedan har verkligen inte varit lyckad. Företagsläkarna och företagen samarbetar inte tillräckligt nära. hade företagsläkarna möjlighet att ge sjukvårdande behandling på samma villkor som läkarna inom landstingen. Detta innebar att företagsläkarna tidigt såg eventuella missförhållanden inom både den fysiska och psykiska arbetsmiljön i företaget eller förvaltningen. Beslutsvägarna var ofta korta och på så sätt kunde dålig arbetsmiljö rättas till. Det är angeläget att stärka företagshälsovårdens roll och dess möjlighet att verka i nära samarbete med det förebyggande arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Detta skulle innebära en effektivisering av arbetsgivarnas arbetsmiljöarbete. skärpta tolkning av vad som är avdragsgill kostnad för företagshälsovård skapar en osäkerhet om vad som kan betraktas som arbetsmiljörelaterad företagshälsovård. Det är viktigt att definitionen av företagshälsovård vidgas och att företagshälsovården får tillbaka möjligheten att utfärda sjukintyg och bedriva sjukvård. Företagsläkaren har ofta större möjlighet än läkare att göra en bedömning av arbetsförmågan hos arbetstagaren eftersom han eller hon känner arbetsplatsen. Detta skulle även kunna leda till en minskning av sjukfrånvaron. Det är faktiskt så att det redan finns företagshälsovårdscentraler som tycker att det är viktigt och riktigt att hela kedjan hänger ihop och därför erbjuder sina kunder vanlig hälso- och sjukvård kopplad med företagshälsovård, trots att det inte finns något avtal med respektive landsting och att kunden, det vill säga arbetsgivaren, får betala hela kostnaden. Den socialdemokratiska regeringen har i stället begränsat företagshälsovårdens möjligheter att bedriva hälso- och sjukvård. Det har försvårat verksamheten. Framtidens syn på och definition av arbetsmiljö, hälso- och sjukvård samt rehabilitering kommer att ha en avgörande betydelse för utvecklingen av företagshälsovården . För den framtida utvecklingen behövs även metod-, tjänste- och kompetensutveckling av företagshälsovården. För att ytterligare utveckla företagshälsovården anser vi att det är angeläget att denna får möjlighet att även arbeta med annan hälso- och sjukvård. De tjänster som företagshälsovården erbjuder ska styras av utbud och efterfrågan och inte som av en lagstiftning som förbjuder företagshälsovården att ägna sig åt traditionell hälso- och sjukvård. I dagens stressade samhälle är det många yrkesverksamma som skulle uppskatta den närhet till medicinsk kunskap som företagshälsovården skulle kunna erbjuda om den gavs denna möjlighet. Företagshälsovården skulle på så sätt kunna avlasta vårdcentraler och andra läkarmottagningar genom att utgöra ytterligare en verksamhetsform för hälso- och sjukvårdstjänster. Företagshälsovårdens arbete med olika former av kartläggningar hälsoundersökningar ute på arbetsplatserna bör kunna användas i det förebyggande folkhälsoarbetet. Verksamheten ger tidiga signaler på ohälsoförändringar långt innan effekterna syns i sjukskrivningsstatistiken. En översyn bör göras av hur företagshälsovårdens statistik kan användas i ett nationellt hälsonät. har det talats om kampen mot ohälsa. Det behövs en ökad precision vid sjukskrivningar. Vad vore naturligare än att koppla ihop orsak och verkan med åtgärder för de anställda, det vill säga förebyggande, underhållande och vårdande samt rehabiliterande? har inte företagshälsovården funnits med i de ohälsoförslag som presenterats. Företagshälsovården ska givetvis även i fortsättningen ha en naturlig och förebyggande roll att spela på arbetsplatsen, men den bör bli friare och bredare och kopplas mer till den vanliga sjukvården. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 161 (): För att inte glömma det ska jag börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 9. Vi vet att ämnet arbetsmiljö omfattar allt från isocyanater till mobbning och egentligen är alldeles för stort för att debattera i en debatt. Utan att på något sätt förringa vikten av gränsvärden, psykosociala insatser, rehabilitering och så vidare som är otroligt viktiga och som påverkar allas vår arbetsmiljö, vill jag ändå använda min tid här till att fokusera på ett enda litet ämne som ofta osynliggörs, och som det med andra ord ofta inte talas om, trots att orsakerna bakom det och effekterna av det kan får oerhört stora effekter på arbetslivet. I förra årets debatt sade jag att kvinnor på i princip alla områden är underrepresenterade, med ett enda undantag sjukskrivningar och förtidspensioner. Det gäller tyvärr fortfarande. är siffran när det gäller sjukskrivna kvinnor drygt 150 000 och när det gäller män 87 000. Antalet kvinnor som lever på sjuk- eller aktivitetsersättning, eller förtidspension som det hette tidigare, ökade med 36 000 jämfört med drygt 24 000 män. Det är alltså 36 000 kvinnor, och det är ofta unga kvinnor som inte längre har någon möjlighet att delta i ett normalt arbetsliv och som inte har någon möjlighet till det som regeringen brukar deklarera som att alla ska med. Det är som vanligt, med andra ord. I fråga om sjukskrivningar och förtidspensioneringar ligger vi kvinnor i topp. På alla andra listor befinner vi oss i botten. Jag tror att vi alla är medvetna om att det bakom så gott som varje sjukskrivning finns många olika orsaker. Kvinnor drar det tyngsta lasset hemma och har den stressigaste, mest pressande och mest styrda arbetsmiljön. Man har pressen att ständigt hinna lämna och hämta barn på dagis, fixa tvätt- och strykberg, klara av jobbet, ha någon form av socialt liv och ovanpå allt detta dessutom försöka se lite pigg och käck ut, vilket alltså mal ned kvinnor intill benen. Ett sätt att klara detta ser vi nu öka i lavinartad takt en kraftigt ökande alkoholkonsumtion, speciellt bland kvinnor. Man självmedicinerar helt enkelt, som man säger inom sjukvården. När livet känns som att ständigt befinna sig i en tvättmaskin, inställd på vittvätt och ofta med ett långt centrifugeringsprogram så söker alltfler av oss konstgjorda pauser, och vissa finner dem i alkoholen. I dagens konstateras att alltfler kvinnor ringer till primärvården för att söka hjälp för sitt beroende. Och primärvården bekräftar också att alltfler kvinnor söker hjälp för alkoholrelaterade besvär, alltifrån tydliga fysiska besvär till mer diffusa som oro, ångest, sömnsvårigheter och humörsvängningar vi känner alla någon som är drabbad om vi inte själva är drabbade. gör bedömningen att den höjda alkoholkonsumtionen kommer att så att säga äta upp alla de ansträngningar som görs för att sänka de höga sjuktalen. konstaterar att alkohol- och drogberoende tyvärr är vanligt i arbetslivet och att det kan innebära allvarliga arbetsmiljörisker både för den beroende och för omgivningen naturligtvis. Man konstaterar också att arbetets organisation och innehåll kan vara en orsak till missbruket. Vad gör vi då åt detta? Vi verkar ju ha en bred övertygelse om att alkohol inte hör hemma i arbetslivet.