prot · GT09135 · 2006-06-05 00:00:00 — I den här frågan får vi fortsätta denna diskussion på det frimodiga sätt som sker inom det socialdemokratiska partiet. I detta avseende tror jag att man ska skilja på import och export. Först och främst vill jag säga att det är en mycket begränsad import som det handlar om i några speciella sektorer som är av intresse för svenskt försvar. Detta har jag förstått av försvarsministern och hennes kolleger. När det gäller exporten är det ett annat regelkomplex som kommer in, och om detta har riksdag enats, nämligen riktlinjerna för vår export av krigsmateriel och försvarsmateriel, där inte minst risken för konflikt spelat in och som lett till att ingen export har skett till detta område . Här finns alltså ett regelverk som är etablerat av riksdag och som vi under stor enighet har kommit fram till. Jag ser därför inte denna motsättning. Beträffande frågan om den militära uppladdningen på området är det självklart så att om dessa uppgifter stämmer är det en olycklig fördelning av resurser. Vad som behövs i palestinska områden är bistånd på det humanitära området, tillgång till hälsoservice och utbildning av barnen i skolorna. Om inte detta sker har vi en politisk urladdning på gång som är oerhört farlig. Därför vill jag säga att från de samtal som jag har haft på utrikesministernivå vid de två senaste mötena i EU har detta varit huvudfrågan. och hennes kolleger arbetar intensivt med detta nu i kontakt med och med parterna. Vi hoppas att vi ska få en mekanism på plats . Jag anser att den frågan bör prioriteras. Det är en uppfattning som kommer att driva även i fortsatta samtal. 61 (): Jag tycker också att frågan om humanitärt bistånd behöver prioriteras. Men det som också behöver prioriteras är frågan om att häva ockupationen och att man hittar en lösning på den frågan och att man kommer till rätta med alla brott mot internationell rätt som till exempel handlar om att man river palestiniernas hus, att man har kollektiva bestraffningar, att man genomför illegala avrättningar, att man omöjliggör ett värdigt liv för människorna och att man beslagtar palestiniernas skattepengar. Det behöver man också komma till rätta med. Och här behövs det ett tryck utifrån. De ockuperade palestinierna är nämligen i underläge jämfört med ockupationsmakten. När det gäller Hamas vill jag ändå påpeka en sak. Det är mycket tjat om att Hamas är på terrorlistan, och det blir i väldigt mycket en förevändning. I kampen och kriget mot terrorism är det väldigt mycket som blir förevändningar för ageranden. Hamas har upprätthållit en vapenvila, och det är någonting som är väldigt viktigt. Jag skulle vilja fråga utrikesministern om han anser att det har någon betydelse att Hamas som organisation har upprätthållit en vapenvila och att det ändå behöver påverka den syn som man har på Hamas. Ska en organisation som inte använder vapen och som har en vapenvila behandlas som en organisation som utför terroristaktioner? Organisationen har ändå tagit ett väldigt viktigt steg, och det tycker jag att man också ska belöna den för. Det gjorde man i med framgång. Jag tycker att man lite grann måste belöna när sådana här organisationer tar denna typ av steg. Vi vet alla att Hamas är en väldigt stor organisation som består av väldigt många olika delar, och den militära fraktionen har varit en mycket liten del av dess verksamhet. De har fått stöd på grund av andra saker men också på grund av att man har misslyckats i fredsprocessen. Jag skulle vilja veta hur man fortsättningsvis kan förena frågan om import av försvarsmateriel med frågan om respekt för mänskliga rättigheter och ett svenskt försvarande av internationell rätt. 62 (): Självklart ska humanitärt bistånd prioriteras. Det är jätteviktigt. Jag hoppas verkligen att vi gemensamt med EU kommer fram till en godtagbar lösning för att den fattiga palestinska befolkningen ska få bistånd. Jag måste vända mig till . Jag blir riktigt upprörd när jag hör uttrycket: tjatande om Hamas. Jag kommer att fortsätta att tjata om Hamas så länge de inte tar totalt avstånd från terror och erkänner rätt att existera. Det finns inget annat alternativ. I deras stadgar sägs nämligen fortfarande att man ska utplåna . På deras hemsida börjar det med en flagga där man bränner upp . Det kan jag inte respektera, och jag tycker inte att det är respektabelt av en regering att bete sig på det sättet. Jag tycker fortfarande att det är väldigt allvarligt. Jag tror att de flesta demokratier skulle tycka det om de hade sådana organisationer som sina närmaste grannar som de blir hotade av. 63 Utrikesminister (): Till vill jag säga det som jag inte hann i mitt förra inlägg, nämligen att vi har ett samarbete om forskning och innovation mellan och genom svenska och det israeliska centret för forskning, Matimop. Det finns där ett viktigt projekt som utvecklas. Till vill jag säga att det är oerhört viktigt att den falang som finns inom Hamas och som jag tror inser att den kurs som man har varit inne på är en farlig kurs får ökad förståelse inom Hamas. Jag vet inte hur realistiska förväntningarna är. Jag läste med stort intresse det brev från fängelserna i där också Hamas ingick och där man faktiskt rör sig i riktning mot ett erkännande av gränser och därmed ett erkännande av . Jag hoppas att denna tendens fortsätter eftersom det naturligtvis är olyckligt om denna regering som är vald av en majoritet av palestinierna står för en så extrem politik. Det är oerhört viktigt att vi står fast vid dessa tre krav och att vi tydligt visar detta. Om nu dessa mer moderata element inom Hamas, om man kan kalla dem så, kommer fram till att pragmatismen måste öka nu när man innehar ansvaret för regeringsmakten är de naturligtvis välkomna. Allt bör göras för detta. Däremot tycker jag inte att man ska behöva vara så tacksam för att självmordsattacker inte pågår. Det ska vara fullständigt självklart att detta icke får ske. Oskyldiga människor får bara inte slaktas. Sedan gäller det de övriga elementen i fråga. I den tidigare diskussionen, som jag vet att deltog i, togs det upp att det fanns en rad aspekter som framför när det gäller krav på . De omfattar inte minst att den palestinska befolkningen inte ska drabbas av begränsningar i rörelsefrihet. Det gäller muren, och det gäller naturligtvis också sådana grundläggande frågor som bosättningspolitiken. Jag vill hänvisa till mitt tidigare svar på den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2005/06:378, 381, 382 och 387 om 64 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för frisläppande. har frågat mig hur jag inom EU och FN tänker driva frågor om åtgärder mot kränkningar av mänskliga rättigheter i samt om jag är beredd att själv besöka för att ta upp fall. har frågat om det finns datum för när någon svensk representant kan besöka samt vilka åtgärder som vidtas för att ett besök ska kunna äga rum och om jag själv är beredd att åka till . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att föra upp frågan om på högsta nivå i samt om jag är beredd att besöka för att på plats engagera mig i fallet . Jag besvarar samtliga dessa interpellationer i ett sammanhang. Låt mig inledningsvis understryka att jag delar , , och oro över situationen i och över situation. med , det svåra humanitära läget i landet och situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter i innebär stora påfrestningar för befolkning. Regeringen för på olika sätt en dialog med om alla dessa frågor. Vi har i EU framhållit att EU:s politiska dialog måste fortsätta. Det är enbart genom en kontinuerlig och bred dialog som vi har möjlighet att ta upp även de svåra frågorna. För en dialog talar också de många band som finns mellan våra två länder. Det är min förhoppning att politiska partier, journalister, enskilda organisationer och religiösa samfund ska tillåtas verka fritt i . Det är djupt oroande att den grupp politiska ledare och journalister som fängslades 2001 fortfarande hålls fängslade utan åtal och rättegång och saknar kontakt med omvärlden. Vad gäller den fängslade svenske och eritreanske medborgaren fortsätter regeringen att aktivt och på olika sätt verka för att han släpps fri eller får en rättvis rättegång. Jag menar att det dessutom finns starka humanitära skäl som talar för att friges och får återförenas med sin familj i . Regeringens arbete för bedrivs genom kontakter på regeringsnivå, genom regelbundna besök i samt genom ett antal andra aktörer. Regeringen är beredd till politiska samtal på hög nivå om och när detta bedöms kunna bidra till konstruktiva framsteg. Det ligger i sakens natur att jag inte här i detalj kan redogöra för hur arbetet sker, men låt mig understryka att situation och frisläppande är en fortsatt högt prioriterad fråga för regeringen. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 65 (): Tack för svaret! Flera tusen samvetsfångar, många fängslade på grund av sin religion och andra på grund av sina politiska åsikter, sitter i fängelse och utan möjlighet att kommunicera med omvärlden och utan åtal eller rättegång. En del av dem sitter i hemliga fängelser. Många har torterats eller behandlats illa, och många har hållits i underjordiska celler eller till och med metallcontainrar. Det är i ett land som behandlar människor så som den svenske medborgaren och journalisten sitter fängslad . Han släpptes , och vi var många som jublade och hoppades att han snart skulle kunna återförenas med sin familj. Tyvärr blev det inte så, utan han greps igen och sattes i fängelse på nytt. var en i en grupp journalister som greps och sattes i fängelse eller tvingades in 2001 när regimen stängde alla privatägda tidningar med hänvisning till deras rapportering om den politiska oppositionen. Ännu sitter de fängslade utan att någon rättegång har inletts. Jag har givetvis respekt för att ministern inte kan redogöra i detalj för hur arbetet sker, men jag undrar ändå hur den eritreanska regimens reaktioner har varit på kontakter som har skett efter att greps på nytt. 66 (): Jag vill också tacka utrikesministern för svaret. Jag fastnade för en rubrik när jag läste . Inför nationaldagsfirandet löd rubriken: Låt svenska språket bli det som förenar! Och det svenska språket har, när det gäller mänskliga rättigheter, varit tydligt med aktivum och imperativ uppradade , även om man kan ha lite olika åsikter om bägge ögonen alltid har varit med i betraktandet av brotten mot mänskliga rättigheter runtom i världen. Men jag hoppas och jag vill efter förmåga medverka till att även fortsättningsvis kommer att tala klarspråk i ord och handling varhelst brotten mot mänskliga rättigheter sker. Passivum och dåtid är inte lämpliga former i en situation när 800 journalister bara fängslades till följd av att de hade uttryckt för olika regimer misshagliga uppgifter och i en situation där mäns, kvinnors och barns värde och värdighet kränks på de mest vidriga sätt . Yttrande- och pressfriheterna är inte bara viktiga som enskilda rättigheter för enskilda människor, även om det naturligtvis är grundläggande. Pålitliga och öppna kommunikationsprocesser är avgörande för demokrati och mångfald. Men det är också, som lyfte fram i sin konferens i samband med pressfrihetens dag , avgörande för kampen mot fattigdom, korruption och orättvisor genom att hela samhällssystemet blir mer transparent. Därför, herr talman, är jag lite undrande över språkbruket i svaret på min interpellation. Jag uppfattar att det är lite vagt och undanglidande, men här finns ju möjligheter att svara upp mot det. Jag har den största respekt för att utrikesministern kanske är den mest fullfjädrade diplomat som går att uppbringa och att han vet precis hur den diplomatiska slipstenen ska dras för att få lämplig skärpa på de verktyg som ska användas. Men har varit fängslad utan rättegång , , för att han har uttryckt för regimen misshagliga åsikter. Utrikesministern hyser oro för denna situation. Han anser att dialogen med måste fortsätta, och Dawits frisläppande är en fortsatt högt prioriterad fråga för regeringen. Jag har en viss otålighet som kanske inte gör mig till en kandidat för den diplomatiska kåren, där ett gediget och långsiktigt arbete naturligtvis måste ske. Det får mig att be utrikesministern om ett par förtydliganden ändå. Hur ser utrikesministern på möjligheten till framgång i fallet ? Anser utrikesministern att det ändå finns ett behov av intensifiering av arbetet för att få honom fri? På vilket sätt kan det i så fall ske? 67 (): Jag hade ungefär samma reaktion som , att svaret är bra men möjligen lite tamt. Det är fruktansvärt att vara berövad sin frihet och att sitta i fängelse. Det är ännu värre att vara fängslad utan orsak och utan rättegång. är svensk medborgare. Han kommer från men har bott i . Hans familj, hans fru och barn bor i . ställer upp för sina medborgare. Vi accepterar inte att andra länder fängslar svenskar och låter dem sitta under svåra förhållanden utan rättegång , år . har genomlevt stora omvälvningar och har mycket spända relationer med sin stora granne . har diplomatiska förbindelser med . Trots detta och trots ett allt aktivare arbete från sitter i eritreanskt fängelse under svåra förhållanden. är en mycket . För sådana straff borde det givetvis krävas att man har gjort sig skyldig till mycket grova brott. brott var uppenbarligen att han arbetade som journalist för det fria ordet. Låt oss tänka tanken att någon annan svensk journalist hade fängslats i , någon med kanske dubbelt medborgarskap fast inte från , kanske med ett namn som eller . Hade då denne svensk fortfarande varit fängslad? Hade då nära gått utan att någon enda representant för ens hade fått besöka Mosander eller ? Hade då haft oförändrade diplomatiska förbindelser med ? Hade då EU:s bistånd till fortgått oförminskat? Jag vet inte, men jag undrar. Grundfrågan, som jag har lyft fram i interpellationen, är det faktum att en svensk medborgare sitter fängslad utan rättegång och utan att en representant för ens har fått besöka honom i hans fängelse. Vilka reaktioner kan ge i ett sådant här fullständigt oacceptabelt läge? Har verkligen agerat tillräckligt kraftfullt och tydligt i det här fallet ? Svaret på den frågan är tyvärr nej, särskilt . har agerat intensivare, och det finns nu vissa öppningar. Det är bra att är berett till samtal på hög nivå om och när detta bedöms kunna bidra till konstruktiva framsteg, som utrikesministern skriver i sitt svar. Tyvärr låter det i mina öron lite passivt. Jag hoppas nu att tolkningen är att regeringen med all sin tyngd, och med utrikesministern i spetsen, gör allt vad som står i dess makt för att äntligen få fri. Jag hoppas att utrikesministern kan bekräfta min tolkning, att det här kan innebära att utrikesministern själv besöker om sammanträffande och frigivning därigenom kan åstadkommas. 68 (): Först vill jag å vägnar tacka utrikesministern för svaret. har drabbats av svår sorg och kan därför inte närvara personligen . Bakgrunden till interpellationen är det faktum, som vi alla här känner till, att den svenske medborgaren sitter fängslad. I samband med elfte september drogs tumskruvarna åt. Den fria pressen stängdes, och elva journalister har varit frihetsberövade utan vare sig åtal eller rättegång. Precis som övriga interpellanter framfört behövs nya ansträngningar för att få frisläppt. Det behövs också internationella ansträngningar för att öka respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i . Det är förhoppningsfullt att höra utrikesministern nämna att frisläppandet av är en högt prioriterad fråga för regeringen. Jag är också medveten om att det kan krävas tyst diplomati och att vi här i denna debatt inte kan avkräva detaljupplysningar. Jag ställde en fråga till dåvarande utrikesminister . Hon skrev i svaret på den frågan: Vi har hos eritreanska myndigheter krävt att få besöka samt att han antingen ska släppas fri eller få en snar rättvis rättegång enligt internationellt vedertagna rättsprinciper. Det vore därför väldigt intressant att här få reda på vad den eritreanska myndigheten svarade . Det vore också oerhört värdefullt att få reda på om ministern är beredd att ta upp fallet på högsta eritreanska nivå. Är ministern dessutom beredd att besöka och på plats ta upp fallet? blev svenska ambassadör . Med tanke på utrikesministerns goda FN-kontakter skulle jag slutligen vilja fråga ministern om ministern haft en chans att utnyttja och ta vara på den möjlighet detta ger? 69 Utrikesminister (): Jag förstår i högsta grad den otålighet som har uttryckts från interpellanterna i den här frågan. Jag har satt mig in i den i detalj under den korta tid som jag har tjänstgjort som utrikesminister och kan försäkra er om att jag känner ett djupt engagemang i frågan och att jag tänker ägna den stor uppmärksamhet. Jag kan inte och jag är glad att jag har fått förståelse för det gå in på exakt alla de kanaler som kan användas och har använts, men jag har arbetat mycket med länderna på . Jag har personlig relation till många personer i området, inte minst i och givetvis också med deras representanter i . Jag har delvis använt och kommer i hög grad att använda mig av de kontakterna för att driva det här ärendet vidare. Vi har haft delegationsbesök som tyvärr inte har lett till direkta besök från vår sida. Vi har diskuterat hela relationen till . Det är viktigt att se fallet i denna totala relation. Vi har fått informationer från aktionsgruppen att systern har fått hälsa på och att har fått medicin för sitt höga blodtryck. Vi har fört fram kraven till eritreanska myndigheter väldigt tydligt, både det grundläggande kravet och när det gäller de humanitära behoven för honom just . Vi har självklart inte svajat det minsta när det gäller kraven på mänskliga rättigheter och vad vi förväntar oss av medlemsstaterna i FN och av dem som har skrivit på deklarationen om mänskliga rättigheter. Ett element av tyst diplomati måste också få utövas. Återigen: Jag förstår otåligheten, för resultaten har inte visat sig. När det gäller att bedöma möjligheter till framgång, som jag fick en direkt fråga om, tror jag att det kräver att vi hanterar detta i insikt om att är både svensk och eritreansk medborgare. Så länge han är eritreansk medborgare kan man alltså hävda att fallet ska hanteras inom det eritreanska systemet. Därför får vi inte någon lösning på den här frågan förrän samarbetar. För detta krävs en dialog som handlar om hela relationen till . Man är inblandad i en oerhört farlig och svår gränskonflikt. Det är frågan om bistånd och annat där inte har något bilateralt bistånd men där EU har humanitärt bistånd, som jag för övrigt inte vill ta avstånd från. Humanitärt bistånd måste utgå till alla människor som har behov av detta oavsett regim. Det är en ganska komplicerad situation, och jag kan bara lova att jag ska ägna frågan stor uppmärksamhet. Jag har inte det minsta problem med att bege mig till om det skulle hjälpa. Men självfallet måste ett sådant besök vara väl förberett om det ska genomföras. Det måste finnas utsikter att besöket ska leda till de resultat som vi önskar. Vi har gärna kontakt med er i i frågan. Vi har också nära kontakter med aktionsgruppen, som vi träffar regelbundet för att hålla oss informerade. Vi hoppas få hålla en förtroendefull dialog med er i olika former för att understryka att vi arbetar med frågan intensivt. Vi kommer att arbeta intensivt med frågan, och vi hoppas att en kombination av principiella ställningstaganden och effektiv diplomati kan leda till att , som sig bör, friges. Så måste ju ske till slut och snart, hoppas vi. Vi hade samma förhoppningar som ni när han frigavs kort, men sedan komplicerades bilden ytterligare också av skäl som har att göra med den politiska situation som råder i . Jag kan garantera att jag tänker arbeta intensivt med frågan. Jag hoppas att vi ska nå framgång gemensamt. 70 (): Jag har, som jag tidigare sade, naturligtvis förståelse för att det kan behövas tyst diplomati i ett sådant här fall. Men det jag självfallet inte kan ha respekt för är om regimen i irriteras över svenskars engagemang. Det är en självklarhet att reagerar starkt när laglöshet och godtyckliga fängslanden drabbar svenska medborgare. antog en starkt kritisk resolution om läget för de mänskliga rättigheterna i . I inledningen nämns särskilt fall. I en operativ paragraf uppmanas att frige de fängslade journalisterna. I en annan paragraf uppmanas att inleda konsultationer med om artikel 96 i Cotonoufördraget. Härigenom skulle möjligheten att avbryta biståndssamarbetet med öppnas om dess regering fortsätter att allvarligt kränka mänskliga rättigheter. Ministern nämner i sitt svar att regeringen verkar för att EU:s dialog måste fortsätta. Kan ministern berätta lite mer om vad den dialogen har resulterat i och hur regeringen ser på det? 71 (): Jag tyckte att det var roligt att höra utrikesministerns förtydliganden och raka besked, som gick lite utanför det skrivna svaret. Det blev ett engagemang. Jag har stort förtroende för att det också finns en otålighet och ett engagemang hos utrikesministern. Det är glädjande och hoppfullt att utrikesministern besitter just den speciella kompetens och kunskap om området som säkert kommer att behövas. Det var en av mina följdfrågor som jag tror att utrikesministern kan utveckla något ytterligare. Det var frågan om behovet av eventuellt intensifierade insatser. När jag frågar om detta är jag naturligtvis medveten om risken för att de starka ordens innebörd kan devalveras om de används fel. Begrepp som avsky, vrede och fördömanden kan om de används för ofta bli devalverade. Det kanske inte alltid är lämpligt att ta i med den typen av storslägga. Men sett i ljuset av att det har gått är frågan om det inte finns ytterligare instrument som man kan använda. Utrikesministern var inne på frågan om biståndet. Är det så att det är enbart humanitärt bistånd till förstår jag ställningstagandet. Men finns det inte också andra delar av bistånd som ges dit? Jag är lite osäker på det, så det tar jag gärna emot mer information om. Jag har för mig att det också finns någon form av infrastrukturbistånd, som regimen kanske har nyttjat i egna syften för att skryta med. Jag har lyssnat på flera av utrikesministerns intressanta debatter med kammarens ledamöter här . talades det om och EU:s relation till Hamas och om hur biståndet där kan användas. Det är viktigt att det inte går till organisationen utan kommer det behövande palestinska folket till del. Finns det sådana varianter som kan användas här? Jag hörde också utrikesministerns mycket engagerade utläggning om de mänskliga rättigheterna mer generellt och det nya rådet för mänskliga rättigheter så tror jag det heter. Det handlade också om de möjligheter som finns där. Utrikesministern lyfte särskilt fram möjligheterna att suspendera och sådana saker. Finns det flera instrument som man kan sätta upp på listan så att det börjar kännas som om det glöder under stolarna på regimen i vore jag tacksam om utrikesministern kunde utveckla det något ytterligare. 72 (): Jag glömde att tacka för svaret. Jag tackar även för den intressanta repliken. Det är roligt att utrikesministern för debatten framåt. Det finns säkert flera definitioner på diplomati, men det är en balansgång mellan kraftfulla uttalanden och reaktioner och samtidiga förtroendefulla samtal för att hitta acceptabla lösningar. Den konsten är inte lätt. Vi har hållit på med tyst diplomati . Det innebär att den inte har varit riktigt framgångsrik än så . Självfallet är det alltid den första vägen att gå. Jag hoppas verkligen att vad som pågår ska leda till resultat. Men efter den här långa tiden måste även starka och tydliga uttalanden och åtgärder finnas med i bilden om de öppningar som finns skulle grusas mot förmodan, hoppas jag. Utrikesministern har mitt och många, många övrigas fulla stöd i sitt arbete för att ska frisläppas.