prot · GT09101 · 2006-04-04 00:00:00 — Jag kan ju ta som exempel regeringens satsning på plusjobb med 2,8 miljarder. Har det en negativ inverkan på statsbudgeten? Ja, det har det säkert. Ger det något? Nej, det verkar inte så. Finansministern skriver också att de flesta länder inte ser någon positiv effekt. Men jag skulle vilja säga att och ser positiva effekter på sysselsättningen. Min fråga är: Ser finansminister inget positivt med det här över huvud taget? 9 Finansminister (): interpellation inkom till och den besvaras inom stipulerad tid, det vill säga . När det gäller statsfinansiella konsekvenser av lågmomsförsöket är det så att sänker man skatten får det statsfinansiella konsekvenser. Det är svårt att göra exakta beräkningar av vad kostnaden skulle ha blivit om vi hade gått med i lågmomsförsöket. Men om vi teoretiskt hade gått från till på tjänster av typen renovering och reparation av bostäder hade det inneburit ett statsfinansiellt bortfall på . Om det hade varit aktuellt, vilket det i och för sig inte blev, att införa lågmoms för restaurangtjänster hade det handlat om som hade bortfallit. För mig som socialdemokrat, som vill ha ett generöst välfärdssystem, är det viktigt att vi har stabila och bra skattebaser. Vi gjorde en stor skattereform i 19901991 där vi sänkte skatten på arbete, vidgade skattebaserna och höjde de indirekta skatterna för att finansiera vårt välfärdssamhälle. Vi tyckte att det var skadligt att ha för höga marginalskatter på arbete. Det är bättre med indirekta skatter, vilket alla erkända ekonomer erkänner i fallet. Detta är bakgrunden till den dragkamp som har varit bland oss finansministrar i . Jag kan berätta att vi har varit hårdnackade motståndare i ett europeiskt sammanhang, där jag har fått den svenska positionen förankrad i kontinuerligt. Och det gäller inte bara mig, utan min företrädare fick också det. Positionen är att vi ska ha en restriktiv hållning därför att vårt välfärdssamhälle vilar på uttag av skatt, enkannerligen i stor utsträckning genom indirekta skatter genom moms. Det ska vi hålla oss till. Jag tänker ha precis samma principiella uppfattning här i som jag har haft vid finansministerbordet i . När det gäller de utvärderingar som har gjorts håller jag inte alla gånger med den europeiska kommissionen, men i det här fallet håller jag definitivt med den. Kommissionen har ju utvärderat åtgärdernas effektivitet i olika hänseenden. Det är inte jag som har hittat på argumenten, utan det är kommissionen som framför att det inte är möjligt att med säkerhet fastställa att reduceringen har haft en gynnsam effekt vare sig på sysselsättningen eller, för den delen, på verkningar för den svarta ekonomin. Man anser därför inte att det här är ett lämpligt instrument för att försöka påverka efterfrågan. Det finns en rad goda skäl till att inte går med i lågmomsförsöket. I grund och botten beror det på att vi ska värna den här skattebasen. Åtminstone ska vi som vill ha ett generöst välfärdssystem värna den. 10 (): Jag kan bara konstatera att och tycker att detta har haft effekt på deras sysselsättning. Den har ökat. Jag kan också konstatera att om nu allting är så eländigt som finansministern beskriver det så har man ändå valt att förlänga det här till 2010. Det är ju märkligt att man gör det i så fall. Jag tycker att finansministern totalt bortser från vissa saker. Det gäller bland annat svartarbete, som är utbrett på de områden där vi skulle ha kunnat få en reducerad moms. Då kan man tala om snedvriden konkurrens när någon som betalar vitt, full moms och allting, ska konkurrera med någon som inte gör det och jobbar svart. Då blir det inte konkurrens på lika villkor. Detta var också ett av skälen till att EU drog i gång det här sysselsättningen och att komma åt svartarbete. pläderar för alla de indirekta skatterna. Jag kan förstå att de är smakliga, för de är i princip osynliga för människor. Men de gör synliga hål i människors plånböcker, för det är de indirekta skatterna som ökar mest av allt just . Det gäller inte bara momsen, utan också energiskatter som man sedan lägger moms ovanpå om vi nu ska ta den debatten. Jag förstår att regeringen har valt att bygga upp allt negativt. Jag frågade om det fanns något positivt. Det fick jag inget svar på. tycker jag att man möjligtvis kunde sätta sig och göra någon avvägning, och säga: Jo, det finns nog något positivt med det här. Men det fanns tydligen inte något positivt alls att säga om det här. Om vi tar till exempel boendet och byggsektorn så kan man säga att boendet är dubbelbeskattat. Först är det moms när man bygger, sedan är det fastighetsskatt och en del andra skatter som jag inte ska gå in på. Det är dubbelbeskattat. Ett sätt att komma ifrån det skulle möjligtvis kunna vara att reducera momsen för reparationer och renoveringar. Men som jag sade förut har bäst-före-datum gått ut för den här debatten, och jag förstår nu att det inte blir så här. Jag vill ändå framhålla att jag tycker att har missat en chans. Vi kunde ha varit med redan från början och testat det här. I stället har regeringen valt en del andra metoder. Man har valt ROT-avdrag. Det har vi moderater inte motsatt oss; det har varit okej. Man har valt att reducera momsen på vissa områden, som jag räknade upp. Man har ändå frångått det som finansministern stod och pläderade så varmt för. Det gäller bokmoms, moms på djurparker och den reducerade momsen när man bygger lägenheter som råkar vara . Tydligen finns det möjlighet att göra undantag om man bara vill. Politik handlar om att vilja. Det är bara att konstatera att i det här fallet vill inte regeringen. Därför blir det ingenting. 11 Finansminister (): Det sista är helt rätt. Vi vill inte ytterligare underminera den här skattebasen. Det är som interpellanten säger; det är av tekniska skäl inte heller aktuellt att göra någonting sådant. Vi har inte haft den formella möjligheten att ansöka om nedsättning av olika momssatser. har jag inte lusläst Moderata samlingspartiets partimotion rörande skattepolitiken, men såvitt jag känner till är det här inte den politik och den partilinje som det parti som interpellanten företräder har, utan man har prioriterat andra skattesänkningar i stället för att underminera de indirekta skatterna. Rätta mig om jag har fel på den punkten, men så har jag uppfattat debatten. Jag anser att svartarbete ska bekämpas med hjälp av skärpt lagstiftning, med hjälp av bättre tillämpning av dem som har att tillämpa de lagarna, och inte genom sänkta skatter. Det är riktigt som interpellanten säger vi har differentierade momssatser i . Finge man börja om från början så kan jag från en strikt finansministeriell position tycka att en enhetlig moms över hela linjen vore att föredra. kan jag konstatera att vi har differentierade momssatser i , men jag tycker inte att vi ska gå vidare. Den uppfattningen har jag pläderat för efter att ha inhämtat mandat från och i , och den uppfattningen står jag även för här hemma. 12 (): Jag kan konstatera att ROT-avdraget gav skatteintäkter som är 3,5 gånger större än vad det kostade i avdrag. Det behöver alltså inte vara något negativt för statsfinanserna att göra detta. Detta är ett exempel på det hela. har rätt i att vi inte har föreslagit det här som första åtgärd för att få fler i arbete och för att motverka svartarbete. Vi har pratat om sänkta arbetsgivaravgifter och RUT-avdrag. Det är alldeles riktigt. Om regeringen skulle ha lagt fram det här och vi hade fått pröva det seriöst är det mycket troligt att vi skulle ha kunnat välja detta som en lösning i stället för det RUT-avdrag som vi har. Men vi har aldrig ställts inför den konkreta chansen. Men som vi säger det är kört, det här. Det finns inte mycket att göra. Men jag vet att finansministern kommer att få ta del av ett stort upprop som pågår, där man skriver till finansministern och vill ha ett höjt och permanent ROT-avdrag. Det skulle kunna jämföras med en momsreduktion som skulle ha kunnat ansöka om i EU. Det gäller svartarbete inom byggsektorn, och detta gäller även för hushållstjänster som också var en del av detta. Men så blir det inte, fru talman. Det finns därför inte mycket mer att säga i den här omgången. Vi får se om vi får en annan regering som gör någonting annat för att vi ska få mer jobb och motverka svartarbete. Överläggningen var därmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:318 om äkta respektive oäkta bostadsrätt 13 Finansminister (): har frågat samhällsbyggnadsministern vad hon ämnar vidta för åtgärder för att rätta till problemet med oäkta bostadsrätter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. De frågor som tar upp i sin interpellation rör beskattningen av oäkta bostadsrättsföreningar och dess medlemmar, närmare bestämt gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar och problemet att den som säljer eller köper en bostadsrätt i en oäkta bostadsrättsförening inte kan få sin kapitalvinstbeskattning uppskjuten. antyder även att det finns en risk för dubbelbeskattning inbyggd i systemet. När det gäller oäkta bostadsrättsföreningar och dess medlemmar har jag i ett svar på en fråga (2005/06:431) från uppgivit att skattereglerna ska ses över. Jag vill även erinra om att , i avvaktan på regeringens översyn av denna boendeform, beslutat att de nya skattereglerna för ägare i fåmansföretag som gäller inte ska gälla för medlemmar i oäkta bostadsrättsföreningar. Det innebär att medlemmarna under en övergångstid fram till utgången av får behålla den skattenedsättning som de så kallade lättnadsreglerna innebär i stället för att omfattas av de nya reglerna med nedsatt skattenivå från till på utdelningar och kapitalvinster som är hänförliga till onoterade andelar. Mitt besked är alltså att beskattningen av oäkta bostadsrättsföreningar och deras medlemmar kommer att ses över och att det är naturligt att också de frågor som tar upp i sin interpellation omfattas av en sådan översyn. 14 (): Jag vill tacka finansministern för ett relativt positivt svar på min interpellation. Jag hade ställt den till samhällsbyggnadsministern eftersom jag ställde samma fråga till henne vid en frågestund. Hon svarade då att hon inte alls kände till problematiken och skulle återkomma. Jag antar att ministrarna har kontakt med varandra, och eftersom de fattar gemensamma beslut hoppas jag att denna interpellationsdebatt går vidare även till samhällsbyggnadsministern. Den berör ju i hög grad bostadsfrågorna. Jag har i motionerat om problemet med oäkta bostadsrättsföreningar och har alltid fått mina motioner avstyrkta. Eftersom det här är min sista mandatperiod i tänkte jag försöka föra fram frågorna än en gång. Det här är en fråga som jag tycker att man bör kunna lösa. Antalet oäkta bostadsrättsföreningar är ju inte alltför stort. Enligt skattemyndigheten finns det ca 1 500 oäkta bostadsrättsföreningar, och därför borde man kunna lösa problemet. Jag känner naturligtvis en viss otålighet när ingenting har hänt , och ingenting händer nu heller. Jag undrar därför om det kommer att hända någonting då ministern säger att han ska se över lagstiftningen. Ja, det är väl bra att man ser över den, men jag förväntar mig givetvis att det också händer någonting, att frågan verkligen tas på allvar. fick jag en påringning från en ordförande i en bostadsrättsförening i . Han var väldigt bekymrad över sin oäkta bostadsrättsförening. Han var, precis som alla andra, inte medveten om att det var en oäkta bostadsrättsförening och var heller inte medveten om de skatteregler som gäller för dessa. Han hade en undran som jag lovade ta med mig och diskutera med finansminister eftersom vi skulle ha en interpellationsdebatt . Frågan löd: Om en oäkta bostadsrättsförening köper in lokalerna och sedan hyr ut dem i bostadsrättsföreningens namn, kommer bostadsrättsföreningen då att bli en äkta bostadsrättsförening? Problemet ligger i att ytan på lokalerna är för stor i förhållande till bostäderna i föreningen. Vi har infört så kallad tredimensionell fastighetsbildning i . Tanken med den är att underlätta ägandet, så att man kan ha lite olika ägare. Några kan äga en våning i huset, andra en annan våning. Några kan ha ansvar för parkeringarna under jord och andra för bostäderna. Problemet är dock att Socialdemokraterna inte vill gå hela vägen och låta var och en äga sin bostad. Även här har vi en möjlighet att kunna lösa frågan om oäkta bostadsrättsföreningar. Min andra fråga till ministern är därför om han kan tänka sig att även se över den lagstiftningen och ändra den så att bostadsrättsföreningarna och bostadsrättsinnehavarna kan få friköpa sina bostadsrätter och i stället få ägarlägenheter. Det finns olika sätt att lösa problemet. 15 (): tar upp en viktig fråga som vi moderater motionerat om . Också våra motioner har, precis som , alltid blivit avstyrkta. Bostadsrättsfastigheter är schablonbeskattade. Det innebär dels att fastighetsskatten inte är en avdragsgill kostnad, dels att föreningen beskattas på en fiktiv intäkt som uppgår till av taxeringsvärdet. De stigande taxeringsvärdena har medfört en ökad skattebörda för många bostadsrättsföreningar. Vi vill avskaffa schablonintäkten. Därmed skulle den skatten försvinna. Frågan är om det är det som också finansministern är ute efter. Sedan finns i systemet gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsföretag. Detta måste vi ändra på. Om man har för höga intäkter för att man hyr ut lokaler eller bostäder blir man betecknad som en oäkta bostadsrättsförening, och man vet egentligen aldrig från det ena året till det andra hur det blir eftersom det varierar lite. Man kan också konstatera att många kommuner disponerar lokaler i bostadsrättsföreningar. Det kan handla om omsorgsboende, barnstugor och liknande. Dessutom köper kommuner lägenheter i dessa bostadsrättsföreningar, vilket innebär att de blir oäkta. har ofta inte haft möjlighet att säga nej eftersom det varit en del av överenskommelsen för att över huvud taget få producera bostäderna. Detta ligger föreningen till last i skattehänseende. Precis som det beskrevs tidigare får den högre reavinst och kan inte använda de uppskovsregler som finns för reavinsten. Väldigt få känner till detta. Det drabbar både den som säljer och den som ska köpa. , äntligen, ska det ske någonting. Finansministern säger att skattereglerna ska ses över med anledning av ett beslut som fattade , och de ska inte behöva få den högre beskattningen på utdelning av kapitalvinst. Jag vill påpeka att det inte sker tack vare regeringen, utan det var som uppmärksammade detta. Ett utskott sade stopp och belägg; det håller inte. Det var inte regeringens förtjänst. De hade bara tänkt köra på. Eftersom man nu ska se över frågan undrar jag: När kommer det något? Det verkar inte som om det hinner komma något av det som man ser över under den här mandatperioden. Det gäller själva beskattningen, och jag har förstått av finansministern att det också gäller gränsdragningen. Den kan man dock komma åt genom att ändra beskattningen. Den stora frågan är: När kommer förslaget? Eller blir det en ny regering som får ta tag i frågan eftersom vi är tämligen överens. Jag är också väldigt intresserad av svaret på frågan om ägarlägenheter. Det skulle ju ändra förhållandena en hel del om folk fick en chans att äga och själva stå för insatsen. Då skulle det bli ett helt annat förhållande. 16 Finansminister (): Jag är mycket optimistisk vad gäller möjligheterna för den nuvarande regeringen att även efter göra översynen. Så till sakfrågan. frågar om gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar och är kritisk till att utfallet av gränsdragningen kan bli olika . Jag menar att den kritiken är berättigad. Det är inte bra att en förenings skatterättsliga status kan ändras från till ett annat. En äkta bostadsrättsförening som bestämmer sig för att hyra ut en bostadslägenhet till kommunen, som ska bedriva dagisverksamhet där, kan därmed gå från att schablonbeskattas som äkta bostadsrättsförening till att beskattas konventionellt som oäkta bostadsrättsförening. Det kan uppstå stora tillämpningsproblem för föreningarna. Därför bör frågan om gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar ingå i den planerade översynen. Vad gäller den andra frågan som tar upp, nämligen den främsta skillnaden mellan att inneha en oäkta bostadsrätt och en äkta bostadsrätt, är det riktigt att den som säljer eller köper en oäkta bostadsrätt inte kan få uppskov. Men som jag sade tidigare ska man komma ihåg att innehavaren av den oäkta bostadsrätten kan få viss skattenedsättning med hjälp av de så kallade lättnadsreglerna. Även frågan om uppskov, oavsett om bostadsrätten är äkta eller oäkta, bör ingå i det aviserade utredningsarbetet. Jag räknar som sagt med att utredningsarbetet ska kunna inledas så fort som möjligt på höstkanten. 17 (): Det är klart att man blir lite frågande eftersom det nu plötsligt ska kunna inledas en undersökning av hur man ska kunna komma till rätta med det här. Varför har man inte gjort det tidigare? Det kan ju gagna staten att man har det på det här oklara sättet. Det gagnar definitivt inte de bostadsrättsinnehavare som har en oäkta bostadsrätt. Ministern talade om att det finns gränsdragningsproblem. Ja, men det är ju gränsdragningsproblem som vi vill komma till rätta med. Eftersom ministern ändå andas en positiv inställning till att göra någonting, tycker jag, så måste det väl ändå vara gränsdragningsproblemen som man också avser att titta över. Jag skulle vilja höra lite mera: Vad är det för problem det egentligen handlar om? Är det ett problem som man försöker måla upp som egentligen inte finns? Jag efterlyser lite mera kött på benen här. Vilka är gränsdragningsproblemen? Sedan finns det en fråga som jag tycker att man skulle kunna åtgärda, och det är att skärpa informationsansvaret och även skärpa en utbildning för bostadsrättsmäklare som handhar bara bostadsrätter. Där tycker jag att det finns mycket att göra. Det finns en utredning som tittar även på den problematiken. Jag vill skicka med det att bostadsrättsmäklare måste ha en skyldighet att noga informera om vad som gäller när man köper det som kallas oäkta bostadsrätt. Men det problem som vi borde komma till rätta med är att vi inte ska ha några oäkta bostadsrättsföreningar i . Vi ska ha äkta vara. Vi ska också ha en annan sak, tycker jag. Jag hoppas att den nya regering som kommer verkligen tar till sig hur det ser ut ute i , där man har möjlighet att även äga sin lägenhet. Det finns en hel del att göra, men frågan är: Hur kommer ministern att arbeta med frågorna om gränsdragningsproblemet och informationsansvaret för bostadsrättsmäklare? 18 (): Det här är ingen ny problematik, och regeringen har suttit vid makten och har haft på sig att utreda det här och göra någonting åt det. Det är då väldigt förvånande att utredningen kommer det sker liksom lite under galgen. Som jag ser det kommer det att bli en ny regering som får lägga fram ett förslag som löser den här problematiken så att vi får bara äkta bostadsrättsföreningar, så att schablonbeskattningen tas bort och så att vi ser till att vi också får äkta ägarlägenheter, som man har i så många andra länder som men vi förnekas att ha i . Du kan äga din bostad om den ligger på marken, men du kan inte äga din bostad om den byggts på höjden. Det är en paradox i . 19 Finansminister (): Diskussionen om ägarlägenheter eller inte överlåter jag med varm hand till samhällsbyggnadsministern, för den har mer bostadspolitisk karaktär, men så mycket kan jag säga att den fråga som uppkommer om man ska ha ägarlägenheter är om man ska ersätta schablonbeskattningen med konventionell beskattning. Vad är det som ligger i korten? Men jag är inte här för att ställa frågor utan för att svara på frågor. Jag ska svara på fråga om gränsdragningsproblematiken. Det var precis det jag sade, nämligen att gränsdragningen mellan oäkta och äkta bostadsrättsförening bör ingå i den planerade översynen. I översynen ingår naturligtvis att kartlägga vilka problem som finns, och det får översynen göra. Sedan får man dra slutsatser av den identifikationen. Vad gäller frågan om bostadsrättsmäklares informationsansvar ankommer det inte på mig att svara på den frågan eftersom den ligger utanför mitt ansvarsområde. 20 (): Tack så mycket, herr statsminister nej, nu gick jag lite för långt! Så var inte tanken, utan jag hoppas att vi får en annan, borgerlig, statsminister! Tack så mycket för svaret, ministern! Jag skulle ändå vilja skicka med en sak. Man har sagt att man inte tänker bevaka bostadsfrågorna i ett särskilt utskott, och det tycker jag är lite beklagligt, eftersom jag återigen får se att man skyfflar dessa frågor mellan olika ministrar. De borde ligga under en egen bostadsminister eller samhällsbyggnadsminister, så att man samlade de frågor som rör bostadsfrågor under samma tak och så att man inte kan gömma någonting genom att säga: Det är inte min fråga, utan det är någon annan ministers fråga. Men lycka till, den korta tid som är kvar! Jag vet ju att det inte är tanken det är inte möjligt heller att man ska kunna få ett svar den här mandatperioden. Men jag kan överlämna till oppositionen att driva de frågorna. Om inte i den nya regeringen ser till att lösa den här frågan så får väl oppositionen från den andra sidan ta till sig frågorna igen och driva dem vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:315 om avgifter till registrerade trossamfund 21 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att fullgör sin utredningsskyldighet i fråga om personer som av trossamfund felaktigt anmälts till som medlemmar med skyldighet att betala avgifter genom verkets försorg. Han har vidare frågat mig om jag avser att verka för att även fortsättningsvis bör inneha uppdraget att ta in avgifterna åt trossamfunden och vad jag avser att vidta för åtgärder för att enskilda inte ska drabbas av krav på avgifter från organisationer där de inte är medlemmar, i synnerhet när det är staten via som tar in avgiften. bistånd till trossamfund med uppbörd av medlemsavgifter, så kallad avgiftshjälp, har för vidkommande motiverats med att kyrkan efter den ändrade relationen mellan kyrka och stat ska upprätthålla en demokratiskt uppbyggd rikstäckande verksamhet. Som motivering för att lämna avgiftshjälp även till andra trossamfund har likställighetsskäl anförts. Den statliga avgiftshjälpen är ett uttryck för den betydelse som trossamfunden har ur samhällelig synvinkel. Det finns således skäl för nuvarande ordning. Det är i sammanhanget självklart viktigt att enskilda inte ska behöva betala avgifter till organisationer som de inte är medlemmar i. Regeringsrätten har i en dom prövat frågan om debitering av avgift till trossamfund i situationer när den enskilde bestrider medlemskap. Regeringsrätten slår i domen fast att har ett visst utredningsansvar när den enskilde anfört omständigheter som ger stöd för bestridandet av medlemskapet. har i en skrivelse till hemställt att statens medverkan vid betalning av kyrkoavgift och avgift till trossamfund ska avskaffas. Ärendet är föremål för beredning inom . 22 (): Tack för svaret, finansministern! Det nuvarande systemet där registrerade trossamfund kan få hjälp av staten med indrivning av medlemsavgifter genom innebär problem ur rättssäkerhetssynpunkt. Den som bestrider skyldighet att betala hänvisas till trossamfundet i fråga. Om inte detta leder till rättelse måste den enskilde vända sig till domstol. Detta strider mot de rättsprinciper som gäller i motsvarande tvister i alla andra sammanhang. I väntan på att trossamfund helt jämställs med övriga ideella organisationer måste den enskildes rättssäkerhet stärkas. Den enskildes uppgift bör tas för god av . Vid stridigheter bör det vara trossamfunden och inte den enskilde, finansministern, som hänvisas till domstolsprövning.