prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU8 Idrottsfrågor Punkt 1 (Folkhälsa) 1. utskottet 2. res. 1 (c, kd) Votering: 238 för utskottet 44 för res. 1 1 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 43 m, 41 fp, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 1: 1 m, 25 kd, 16 c, 2 mp Avstod: 1 kd Frånvarande: 24 s, 11 m, 7 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 5 (Handslaget) 1. utskottet 2. res. 4 (m) Votering: 227 för utskottet 46 för res. 4 11 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 41 fp, 26 kd, 22 v, 16 c, 1 mp, 1 - För res. 4: 44 m, 1 kd, 1 mp Avstod: 11 mp Frånvarande: 24 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 6 (Idrottsföreningars ekonomiska förutsättningar m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 220 för utskottet 36 för res. 6 26 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 44 m, 40 fp, 1 kd, 16 c För res. 6: 22 v, 13 mp, 1 - Avstod: 26 kd Frånvarande: 25 s, 11 m, 8 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 9 (i ) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 8 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 8: 44 m, 41 fp, 27 kd, 16 c, 1 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 24 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 10 (i ) 1. utskottet 2. res. 9 (c) Votering: 255 för utskottet 23 för res. 9 4 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 44 m, 37 fp, 24 kd, 20 v, 12 mp, 1 - För res. 9: 1 s, 3 fp, 2 kd, 1 v, 16 c Avstod: 1 fp, 1 kd, 1 v, 1 mp Frånvarande: 26 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 11 (Internationella idrottsevenemang m.m.) 1. utskottet 2. res. 10 (fp, m, kd, c) Votering: 155 för utskottet 128 för res. 10 1 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 10: 44 m, 41 fp, 27 kd, 16 c Avstod: 1 s Frånvarande: 24 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU17 Kulturmiljövård särskild ordning Kammaren biföll utskottets förslag. MjU7 Skogspolitik särskild ordning Kammaren biföll utskottets förslag. MjU10 Naturvård särskild ordning Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Arbetsmiljö Punkt 1 (Företagshälsovård) 1. utskottet 2. res. 1 (c, m, fp, kd) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 125 för res. 1 23 för res. 2 136 avstod 65 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Huvudvotering: 156 för utskottet 128 för res. 1 1 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 21 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 44 m, 41 fp, 27 kd, 16 c Avstod: 1 v Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 11 (Arbetsmiljön i förskolan) 1. utskottet 2. res. 9 (c, m, fp, kd) Votering: 157 för utskottet 125 för res. 9 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 9: 44 m, 40 fp, 26 kd, 15 c Frånvarande: 23 s, 11 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 7 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats BoU5 Fastighetsrättsliga frågor Punkt 2 (Fastighetskoordinater) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 161 för utskottet 120 för res. 1 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 4 kd, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 42 m, 39 fp, 23 kd, 16 c Frånvarande: 23 s, 13 m, 9 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - och (båda kd) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Ersättningsreglerna vid expropriation) 1. utskottet 2. res. 3 (c) Votering: 267 för utskottet 17 för res. 3 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 43 m, 40 fp, 27 kd, 22 v, 13 mp, 1 - För res. 3: 1 m, 16 c Frånvarande: 23 s, 11 m, 8 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 12 (Permanentboende fritidsboende) 1. utskottet 2. res. 13 (kd, m, fp, c) Votering: 156 för utskottet 126 för res. 13 1 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 21 v, 13 mp, 1 - För res. 13: 44 m, 40 fp, 26 kd, 16 c Avstod: 1 kd Frånvarande: 23 s, 11 m, 8 fp, 6 kd, 7 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 15 (Ledningsrätt) 1. utskottet 2. res. 16 (v, mp) Votering: 245 för utskottet 36 för res. 16 1 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 42 m, 40 fp, 26 kd, 1 v, 15 c För res. 16: 1 fp, 21 v, 13 mp, 1 - Avstod: 1 kd Frånvarande: 23 s, 13 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 7 c, 4 mp, 1 - Punkt 16 (Herrelösa fastigheter) 1. utskottet 2. res. 17 (c) Votering: 264 för utskottet 18 för res. 17 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 43 m, 38 fp, 27 kd, 22 v, 13 mp För res. 17: 2 fp, 16 c Frånvarande: 23 s, 12 m, 8 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 2 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU14 Bank- och försäkringsfrågor, kreditupplysning Kammaren biföll utskottets förslag. FiU16 Förvaltningspolitiska frågor Kammaren biföll utskottets förslag. FiU17 Fastighetsfrågor Kammaren biföll utskottets förslag. FiU18 Staten som arbetsgivare Kammaren biföll utskottets förslag. KU7 Statlig förvaltning, m.m. Punkt 7 (Avveckling eller omstrukturering av myndigheter) 1. utskottet 2. res. 3 (fp) Votering: 242 för utskottet 39 för res. 3 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 44 m, 1 fp, 26 kd, 21 v, 16 c, 13 mp, 1 - För res. 3: 39 fp Frånvarande: 24 s, 11 m, 8 fp, 7 kd, 7 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 16 (Tidsgräns för genomgång av lagarna i HBT-frågor) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, c, mp) Votering: 215 för utskottet 70 för res. 8 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 44 m, 1 fp, 27 kd, 22 v För res. 8: 40 fp, 16 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 17 (Rättsinformationssystemet) 1. utskottet 2. res. 9 (mp, kd) Votering: 242 för utskottet 41 för res. 9 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 44 m, 39 fp, 22 v, 16 c För res. 9: 27 kd, 13 mp, 1 - Frånvarande: 23 s, 11 m, 9 fp, 6 kd, 6 v, 6 c, 4 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. 4 § Meddelande om allmän debattimme vice talmannen meddelade att information om den allmänna debattimmen efter voteringen kl. 9.00 delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:275 Till Interpellation 2005/06:275 av () Skärgården hem, arbetsplats och fritidsparadis kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2005/06:294 Till Interpellation 2005/06:294 av () Flyktingmottagandet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och en planerad ledighet. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM60 Direktivförslag om hamnstatskontroll KOM(2005)588 till trafikutskottet 7 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2005/06:95 till 8 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:SoU13 betänkande 2005/06:LU22 betänkanden /06:UbU8 och UbU10 betänkande 2005/06:NU12 Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2005/06:AU3 Arbetsrätt. 1 (): Jag tänkte, den här lite gråmulna marsmorgonen, börja med en gammal historia om gumman som skulle samla ved i skogen. Vad gubben gjorde vet jag inte det förtäljer inte den här historien men han gjorde väl något nyttigt i alla fall. Men tillbaka till skogen! Gumman samlade på sig grenar och kvistar och lade dem på ryggen i en kont. blev den här ryggsäcken tung för henne, men hon tyckte att hon skulle samla på sig så mycket som möjligt, så hon sade: Kan jag ta den här grenen så kan jag ta den där! Och så gick hon och samlade på sig. Till slut gick det naturligtvis som det borde göra: Hon föll ihop av den sammanlagda tyngden och kunde inte ta sig upp igen. Varför berättar jag det här nu då? Jo, det är för att på det här viset hävdar många företagare att de känner det. Det är ett otal lagar och regler som tillsammans bildar en betungande skattelagstiftning och knäcker viljan att starta ett företag och viljan att utöka sitt företag och att anställa. Det går inte att säga att det är den enskilda lagen eller skatten som gör att nya arbetstillfällen inte tillkommer, utan det är den sammanlagda bördan. Självklart kan företag leva med mycket av den svenska lagstiftningen på arbetsmarknaden, men när en outtömlig ström av nya regler tillkommer så kroknar till slut företagen. En del företag kommer aldrig till, en del stannar upp och utökar inte trots möjligheter, och flera flyttar verksamhet utomlands. Det är bara att konstatera att stora företag klarar sig bättre än de mindre. Att fler kommer i arbete är enligt min mening, och även regeringens, den viktigaste utmaningen står inför. Fler i arbete genererar mer skatteintäkter, minskar det offentligas kostnader och ökar den svenska välfärden det är den goda spiralen. Men tyvärr verkar inte dagens regering inse det här självklara sambandet utan har ökat trycket på arbetsgivarna. Det har bidragit till högre arbetslöshet som i sin tur ger en sämre välfärd för oss alla. Det blir den onda nedåtgående spiralen. Ungefär en och en halv miljon svenskar i arbetsför ålder arbetar inte. Var sjunde skattekrona går till sjukpenning och förtidspension. 100 000 industriarbeten har försvunnit . Men den förändring som jag har upplevt har gjort den allra största skadan för nya jobb bland företagen är medfinansieringen av sjukförsäkringen. Det är särskilt mindre företag som uppger att de känner att risken med nyanställningar överväger nyttan. Men även stora organisationer , Företagarna, konstaterar att rädslan för att anställa har ökat kraftigt. Fler försämringar har också tillkommit . Förändring av 3:12-reglerna har drabbat framför allt de mindre företagen och dränerat likviditeten. Regeringspartiernas återkommande motionerande om avskaffande av tvåundantaget från turordningen gör att småföretagen känner en oro för om vänsterpartierna skulle få majoritet i höstens val. Det finns en statlig myndighet, , , som analyserar vad som skapar ekonomisk tillväxt och utvärderar politiska insatser. Man har i en studie kommit till slutsatsen att av de tillsvidareanställda i upplever sig vara inlåsta i oönskade yrken, att den svenska modellen med turordningsregler bidrar till att begränsa rörligheten på arbetsmarknaden och att det i sin tur kan vara orsak till ohälsa. I finns det ingen motsvarighet till LAS turordningsregler, men det har inte medfört någon upplevd otrygghet hos danska arbetare. Det kanske är någonting för vänsterpartierna att studera. Ams kan inte gärna beskyllas för att vara oppositionens redskap. Ams har riktat hård kritik mot planerna på att lagstifta bort deltidsarbetet i ett remissvar på . Ams påpekar att mer än en tredjedel av de arbetslösa som fick jobb fick en deltidstjänst eller en timanställning. Bland ungdomarna var andelen . Den vägen vill arbetslivsminister stänga. vill också förbjuda säsongsarbete i en lagrådsremiss bort med sommar- och vinteranställningar! Jag har sagt det förr, men det tål att upprepas: Anställningstrygghet ligger inte i lagstiftning utan har sin grund i att anställningar klarar sig i en hård konkurrens. Den största trygghet man kan ha som anställd är en arbetsplats som har god utveckling med förmåga att investera . Det utesluter inte en god lagstiftning som skyddar mot obefogade uppsägningar och som bidrar till medbestämmande och jämställdhet, men det ska finnas en arbetsrätt som är modern och lättöverskådlig, inte minst för de mindre företagen. Den ska på samma gång bidra till att skapa trygghet för de anställda och vara tydlig och förutsägbar för dem som ska anställa. Vi inom allianspartierna har därför reserverat oss för en översyn av delar av arbetsrätten för att få en mer överskådlig och modern lagstiftning, inte minst ur de små och medelstora företagens synvinkel. Den innevarande mandatperioden lider nu mot sitt slut, och det kan vara skäl att göra ett arbetsmarknadspolitiskt bokslut, ett bokslut som har kännetecknats av en extrem högkonjunktur. 2002 deklarerade statsministern att målet ska vara att av befolkningen ska vara sysselsatt . Antalet förtidspensioneringar ska minska, och antalet öppet arbetslösa ska pressas . Det har upprepats med jämna mellanrum. Hur har det då gått? Även om det är lite tråkigt med siffror i en debatt vill jag belysa läget med lite statistik. Det är ingen rolig läsning, åtminstone inte för regeringsmajoriteten. Sysselsättningen ligger långt ifrån målet. I åldrarna har den minskat från till . Det är lite olika statistik som finns. I åldrarna 2064 är det långt från målet . Förtidspensionerna har tvärtemot målsättningarna ökat. var det ca 488 000 personer som var förtidspensionerade. var det nästan 557 000 personer. Långtidsarbetslösheten har ökat från 39 000 personer till 66 000 . Arbetslösheten har ökat från till . Där tillkommer som deltog i arbetsmarknadsprogram, alltså ett sammanlagt obalanstal på . Det här är, mina vänner, under en högkonjunktur. Socialdemokraternas talesman i den här debatten, , kanske kan förklara varför det har blivit på det här sättet. Han kan också förklara varför antalet arbetslösa ungdomar blivit fler. har antalet öppet arbetslösa i åldrarna ökat med 7 500 till drygt 39 000 . sysselsätts 28 000 ungdomar i olika Amsåtgärder. Det är en ökning med drygt 8 000 personer jämfört med . Det är inte särskilt smickrande siffror för regeringen. För att få fler i arbete, framför allt fler ungdomar och fler invandrare, behövs att vi i delar ser över och moderniserar arbetsrätten. Många lagar i arbetsrätten har i alltför hög grad varit uppbyggda för stora och medelstora företag och utformats i allt väsentligt i den tidens samhälle med stora varuproducerande företag som förebild. har arbetslivet förändrats, och delar av lagstiftningen bör följa den nya tidens behov. Den gamle finansministern sade: För att ska få en ökad sysselsättning krävs omfattande skatte- och regelförändringar. Det verkar inte som att vänsterkartellen mäktar genomföra några förslag i den riktningen. Det måste löna sig att arbeta. Därför behövs det inte bara en ny regering utan även att det arbetsrättsliga regelverket ses över. Förutsättningar för företagande och anställningar har förändrats sedan de flesta arbetslagar tillkom . Jag yrkar därför bifall till reservation 1 under punkt 1 och står som vanligt bakom övriga moderata reservationer. 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 5. har vi en frånvaro på svensk arbetsmarknad som är någonstans mellan och . Vi behöver inte rida på siffrorna. Det innebär att ungefär 1,2 miljoner människor i arbetsför ålder är frånvarande. Det kanske bara är 1,1 miljoner eller bara 1 miljon. Det spelar inte så stor roll för argumentationen. Vad vi kan konstatera är att det är en fruktansvärt hög siffra. Det är en alldeles för hög siffra. Detta är med en socialdemokratisk regering. med socialdemokratisk regering är drygt en miljon människor frånvarande från arbetsmarknaden, och dessa människor är i arbetsför ålder. Detta statistiska fenomen är i sig ett underkännande som ingen av oss som talar här egentligen kan slå. Om man tittar på det som är hinder för att anställa är det tre saker som brukar toppa listan. Det första är medfinansieringen, som var inne på. Det andra är 3:12-reglerna. Det tredje är arbetsrätten. I den reservation som redogjorde för, reservation 1, ska jag lyfta fram en enda mening som jag tror är helt grundläggande för att ska få fler jobb och fler människor i jobb: Att anställa någon är för den som anställer en frivillig handling. Det förhållandet måste tjäna som en utgångspunkt. Man kan inte åstadkomma fler jobb genom tanken att man kan tvinga till anställningar. Långsiktiga reguljära jobb måste ligga i arbetsgivarens eget intresse vare sig denna arbetsgivare är i privat eller offentlig sektor. Eftersom reservation 1 redan är delvis täckt av ska jag gå direkt över till frågan om majoritetens politik när det gäller kollektivavtal samt avslutningsvis frågan om rätt till heltid. text på s. 11 i betänkandet kan man läsa att man ska värna kollektivavtalet. Majoriteten skriver: En fråga som är i särskilt fokus handlar om att värna de svenska kollektivavtalen och den svenska modellen. Det är lite märkligt att just den frågan står i fokus med socialdemokratiskt styre. Hur stort hot mot kollektivavtalet ska det då inte finnas om socialdemokraterna sitter kvar ytterligare en mandatperiod om hotet har vuxit sedan den borgerliga tiden? Då var det inte tal om att kollektivavtalen var hotade. är de hotade, med socialdemokratiskt styre. Kan man egentligen tänka sig ett värre underbetyg av regeringen från LO:s och fackens sida? Själva grunden för LO:s verksamhet skulle alltså , med socialdemokratiskt styre, vara hotad när Socialdemokraterna går mot slutet av sin tredje mandatperiod. Vem är det då som kollektivavtalen ska värnas mot på s. 11? Det säger majoriteten ingenting om. Det är faktiskt viktigt för väljarna och oss andra att få ett klart besked om detta. Varken arbetsgivarna eller de borgerliga partierna är emot kollektivavtalen. Vem är det som åsyftas, ? Vem är det kollektivavtalen måste värnas mot? Det är ett demokratiskt renlighetskrav att ni talar om vem det är och vem ni syftar på i era texter. är det samling till stor manifestation för kollektivavtalen på . Den samlade fackföreningsrörelsen ska då visa sitt stöd för kollektivavtalen. På LO:s hemsida kan man läsa: Det är nödvändigt att visa stöd då det finns krafter som vill förändra statusen på kollektivavtalen på arbetsmarknaden. Vad är detta för krafter som vill förändra statusen på kollektivavtalen? Vem är det, för att ta ett annat citat, som satt kollektivavtalen under hård press? Om man som på LO:s hemsida säger sig vilja mobilisera 416 000 medlemmar för kollektivavtalen måste det vara väldigt många väljare och andra som undrar varför det inte kan skrivas ut mot vem eller vilka fredagens mobilisering på är riktad. Är det hemligt vem det är som hotar kollektivavtalen? Vems eller vilkas hot är det som LO och Socialdemokraterna vill mörka? Eller har vi att göra med en bluff, ett spöke? Jag tror jag vet vad det är. Det är ett valrörelsespöke som vi ser gående här. Det är hyckleri det handlar om. Det är ett valrörelsespöke utskickat för att lura godtrogna LO-medlemmar att gå med i manifestationer under fördummande och lögnaktiga påståenden. Eller är spöket måhända arbetslivsminister , som genom utvidgad lagstiftning på arbetsmarknaden gång på gång dränerar kollektivavtalen på deras materiella innehåll? Senaste exemplet är frågan om heltid nu ska bli en lagstiftningsfråga och inte längre en kollektivavtalsfråga mellan parterna. Det finns en utbytbarhet mellan kollektivavtal och statlig lagstiftning. Genom att alltfler frågor lagstiftas om arbetsrättsligt undergräver regeringen kollektivavtalens betydelse. På det sättet har vi i arbetsmarknadsutskottet med våra texter och i sina beslut blivit viktigare än innehållet i kollektivavtalen på arbetsplatsen. , , är arbetslivsminister socialdemokratiska lagstiftning ett större hot mot kollektivavtalen, vill jag påstå, än hela det moderata samlingspartiet. Så är det! Märkvärdigt, javisst, men det är sant. Inför manifestationen skriver De fackliga samhällsbyggarna på sin hemsida: Tafsa inte på våra kollektivavtal! Vem är det som försöker tafsa? Spöket är ute igen och beljuger något hemligt, något onämnbart. Alltså: Vem är det som vill tafsa, ? Vem är det som kollektivavtalen ska värnas emot? Vem är det som sätter kollektivavtalen under press? Någon inom den socialdemokratiska gruppen måste lätta på förlåten. Hemlighetsmakeri och demokrati hör inte ihop. Försök att slåss med blanka vapen inte med att mörka, inte med hemlighetsmakeri! Tala om för oss andra och för väljarna vem det är som hotar kollektivavtalen! Jag går så över till någonting annat, nämligen frågan om heltid och deltid. Frågan är aktuell genom en utredning som lades fram för sedan där man förespråkade lagstiftning för rätt till heltid. skriver majoriteten på s. 36 att man ser med tillfredsställelse på . Då är min fråga: Innebär detta att majoriteten är för lagstiftning om rätt till heltid? Tar ni intryck av exempelvis Ams och negativa remissyttranden, eller har ni redan bestämt er? Tycker majoriteten någonting särskilt, och i så fall vadå, i frågan om rätt till heltid? 3 (): Jag skulle först vilja yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 10. Det är väl dessa tre som vi ska koncentrera omröstningen kring . Det här betänkandet handlar ju om arbetsrätten. Då kan man börja med att fundera: Vad handlar arbetsrätten om? Jo, den handlar om spelreglerna på arbetsmarknaden, spelreglerna mellan löntagare och företagare. Det handlar om trygghet för den anställde, tydliga regler och förutsägbarhet så att man vet vad som gäller. Detta är också någonting som är viktigt för företagarna att veta vad som gäller, att kunna planera. Det handlar också om flexibilitet, att kunna ha dynamik i näringslivet, att kunna ha en stark konkurrenskraft och förmåga till anpassning efter förändringar i omvärlden. Det gäller att hitta den här balansen mellan tryggheten och flexibiliteten. Tryggheten handlar inte bara om de formella reglerna. Den handlar även om att ha livskraftiga företag som skapar trygga jobb, men också om att rusta individen för att klara de förändringar som sker. Här är utbildningspolitiken självklart en central del, men också den kontinuerliga vidareutbildningen exempelvis förslagen om individuellt kompetenskonto eller utbildningskonto som vi allianspartier har lyft fram i reservationer men som regeringen har förfuskat och slarvat bort och som inte har kommit till stånd trots att pengar funnits avsatta för detta. Det handlar helt enkelt om metoder för att stärka individen på arbetsmarknaden och klara de förändringar som kommer. Här görs det alldeles för lite. Om man nu vill skapa denna trygghet i kombination med flexibilitet handlar det också om vilka metoder man ska använda. Det handlar om den goda etiken, både hos företagarna och hos löntagarna. Det handlar om metoder att avväga mellan kollektivavtal och lagstiftning. Här har det snarare blivit så att vi partier inom står på kollektivavtalets grund medan socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister står på lagstiftningens grund. Vi tror alltså att flexibiliteten främjas av att de fackliga organisationerna tillsammans med arbetsgivarna finner formerna för också mycket av arbetsrätten genom kollektivavtal. Vi har en rad utmaningar framför oss. Vi har globaliseringen, som kräver alltmer av oss. Vi har en tuffare konkurrens. Det är som om svenska skidlandslaget skulle fortsätta att träna på samma sätt som under tid. Det gick bra för honom; då går det bra för oss nu också. Så glömmer man att konkurrenterna har förbättrat sina träningsmetoder och tränar allt hårdare och intensivare, och så förlorar man i konkurrenskraft. Det är ungefär så vi tänker i , tyvärr.