prot · GU0926 · 2006-11-23 00:00:00 — Jag vet att det i pågår förberedelser för att ansöka om . Då undrar jag om den kan tänka sig att ställa sig bakom en gemensam ansökan om ett i . Det finns ju goda förutsättningar med alla dessa anläggningar för idrott och alla dessa möjligheter att inkvartera folk. Jag hoppas att är intresserad av att vi ska få ett till denna viktiga region. 115 HANS (): Jag tycker att vi har en alldeles utmärkt samarbetsminister, med tanke på det arbete som hon har utfört. Vi har just nu en annan minister här i kammaren, nämligen finansminister . Även han kan fungera som en möjlig samarbetsminister. Jag citerade tidigare ur ett pressmeddelande från . Jag ska fortsätta att citera ur det. Man konstaterar att många skåningar är utestängda från den danska arbetsmarknaden. Man skriver: Trots visionerna om en gemensam arbetsmarknad och den snabbt ökande pendlingsströmmen över sundet är arbetsmarknaden i fortfarande inte tillgänglig för alla. A-kassereglerna är snåriga, skatteregler stoppar i princip bemanningsföretagen vid landsgränsen och tredjelandsmedborgare har stora svårigheter att komma in på den danska arbetsmarknaden. Det visar att det är bra att vi har en aktiv samarbetsminister. Men det är också viktigt att våra övriga statsråd i den är lika samarbetsinriktade. Jag tycker att det är alldeles utmärkt att man ska anordna en hearing. Och det är oerhört glädjande att vi nu har fått ett datum för en sådan av ministern , nämligen . Jag tror att det kommer att bli ett väldigt välbesökt och intressant möte i . Precis som har sagts, framför allt från , gäller detta inte bara , även om interpellationen handlar om det. Vi har en gränsproblematik även på andra håll i landet. Vi har det i , som lyfte fram. Och vi har det i och i vid gränsen mellan och . Där är det lite mer komplicerat eftersom det inte handlar om ett EU-land som det gör i och i . Jag tror därför att det är bra om man genomför hearingar inte bara i utan även på de andra platserna och lyfter fram dem. Vid dessa hearingar tror jag att det är oerhört viktigt att inte bara politiker och myndighetspersoner kommer till tals utan att också den enskilda individen har möjlighet att lyfta fram sina konkreta problem och frågeställningar. Det är just den enskilda individens svårigheter som vi måste försöka göra någonting åt. Då tror jag vi hade en dansk språkövning tidigare att vi går från rolig på danska, som betyder lugn, till rolig på svenska, som i så fall är kul. 116 Statsrådet (): Jag tror att vi kan hålla i gång den här debatten. Men känns det som att vi är helt överens i dessa frågor om vikten av att öka integrationen när det gäller människor som pendlar över . , jag kan också berätta om väldigt många vittnesmål från dem som pendlar över . Men egentligen borde frågan inte ställas till mig. Man skulle kunna säga: Varför har tidigare regering gjort så väldigt lite? Det är ju det som är problemet. har vi suttit i en alliansregering , vi har en hearing på gång, och frågan är väldigt het och finns högt på alla fackministrars agenda. Jag tycker alltså att vi har dragit i gång detta och försökt intensifiera arbetet med de frågor och problem som finns. Jag stöder därför det som har kommit fram här. Jag är väl medveten om att svenska elever genom har möjlighet att söka till och gå i gymnasiet i . Men det gäller inte högstadiet. Många har kontaktat mig som vill börja nionde klass i för att inför gymnasiet behärska danska. Jag kan bara upplysa interpellanten om att jag som riksdagsledamot har motionerat i detta ärende. Som jag har sagt tidigare är jag samarbetsminister, men fackministrarna har också dessa frågor på sitt bord. Det gäller inte minst infrastrukturen. Vi tar tag i detta . Det finns många viktiga frågor, inte minst för enskilda gränspendlare. När de blir sjuka, arbetslösa eller får andra problem stöter de på patrull. Men det finns också problem på den danska sidan där vi måste mötas. Därför är det en nordisk fråga. Och vi ska med goda relationer och i gott samförstånd försöka lösa dessa frågor och inte på något sätt vara någon form av kravmaskin. Vi är beroende av varandra. Danskarna är fortfarande beroende av att få svensk arbetskraft. hoppas jag att det nu ska bli arbetstillfällen i , så att problemet så att säga blir mindre. Vi ska inte förlita oss på att dansk arbetsmarknad ska klara det svenska arbetskraftsutbudet, utan det ska vi klara själva, så att de som vill också ska både kunna arbeta och bo i . 117 (): Precis som tror jag också att det finns bättre förutsättningar för att vi nu ska få en mer aktiv Öresundspolitik. Den tidigare regeringen fick nämligen underkänt för sitt arbete med att underlätta integrationen. Det är i och för sig för tidigt att betygssätta den nuvarande regeringen. Men jag tycker mig ändå förstå att är beredd att ta tag i dessa viktiga frågor. Det var väldigt få människor som kände till att var ansvarig minister för . Jag önskar mer framgång i alla de frågor som berör Öresundsintegrationen. Det finns nämligen en enormt stor potential för tillväxt och utveckling i denna region. Men byråkratiska hinder för integration måste undanröjas, och gränsbarriärerna måste försvinna. I flera debatter under den förra mandatperioden hade jag anledning att ta fram ett av mina latinska favoritcitat, och då gällde citatet mina politiska motståndare. Citatet lyder: Ut desint vires tamen est laudanda voluntas. Det betyder: Även om krafterna fattas är dock den goda viljan berömvärd. Med som Öresundsminister tror jag att både viljan och krafterna kommer att finnas. Jag önskar dig en god fortsättning med den viktiga uppgiften att och ska komma varandra ännu närmare. Och glöm inte bort det goda förslaget om i . 118 Statsrådet (): Jag behöver inte förlänga debatten. Jag ska bara tacka dem som har deltagit i debatten för att de har tagit upp dessa viktiga frågor. Det finns Öresundsdelegationer. Det finns Öresundskommittéer. Och det finns inte minst Direkt som är ett väldigt viktigt informationsinstrument. Det är ett samarbete mellan arbetsförmedling, försäkringskassa, länsstyrelse, och . Jag tror att vi har mycket av det som efterlyser, alltså en form av samlad kompetens för att ge den allra bästa informationen i fråga om det som vi inte kan lösa. Vi ska komma ihåg att det är två länder. Och även om vi skulle ha ett tillsammans, så ska vi väl ändå inte slå ihop länderna? Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:54 om bristande beredning av skatteförslag 119 Finansminister (): har frågat mig dels vilka allmänna åtgärder jag avser att vidta för att korrekt bereda de olika lagförslagen på skatteområdet i budgetpropositionen, dels om jag avser att vidta särskilda åtgärder i fråga om lagförslagen kring fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. Beredningen av budgetpropositionen inom är avslutad, och propositionen är överlämnad till . Det är nu sak att ta ställning till den fortsatta beredningen av propositionens lagförslag. När det gäller förslagen i budgetpropositionen vill jag påminna om att de grundas på det valmanifest som gick till val på och fått väljarnas förtroende att genomföra. Väljarna har en berättigad förväntan på att vallöftena ska omsättas i praktiken . Regeringen tillträdde och hade då enligt riksdagsordningen endast på sig att överlämna en budgetproposition till . För att detta skulle vara möjligt behövde texterna sändas till tryckeriet . Det är naturligtvis olyckligt att det har varit så ont om tid i budgetprocessen. Trots den knappa tiden har det varit möjligt att ta fram lagförslag av godtagbar kvalitet. Detta understryks av det faktum att Lagrådet inte riktat några avgörande invändningar mot själva innehållet i eller utformningen av de förslag som granskats. Samtliga lagförslag i budgetpropositionen har beretts under hand med . Lagrådet menar att det trots den korta tiden borde ha varit möjligt att bredda beredningen. Lagrådets uttalanden visar att systemet inte är anpassat till situationen med en nytillträdande regering med en annan politisk inriktning, vilket naturligtvis är djupt otillfredsställande. Detta visar enligt min mening att det kan finnas anledning att se över de aktuella bestämmelserna i riksdagsordningen. En sådan översyn skulle kunna ske inom ramen för uppdrag. 120 (): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Han har alldeles rätt i att regeringen har haft på sig när det gäller att bereda förslag som man lagt fram i budgetpropositionen inte bara på skatteområdet utan också på andra viktiga områden, till exempel om a-kassan förslag som med rätta får kritik både för det sakliga innehållet, nämligen att de är djupt orättvisa och ökar klyftorna i samhället, och för att beredningen har varit mycket bristfällig. kan det inte ha kommit som en överraskning för regeringen, eller i alla fall för de borgerliga partierna då, att det skulle bli knappt om tid om man skulle vinna valet. Ni berömde ju er för att vara mycket väl förberedda inför regeringsskiftet. när vi ser resultatet råder det väl ingen tvekan om att det är en överdrift. Ni borde ha förberett er bättre. Uppenbarligen gjorde ni inte det. Vidare kan jag konstatera att finansministern ganska lättsinnigt ser på beredningstvånget. Uppenbarligen anser han att man kan göra som man vill eftersom man har vunnit valet. Det finns ett annat ord för det, nämligen ordet maktfullkomlig. Jag vill peka på att man bör ställa högre krav på lagstiftningen än på den typ av politiska pamfletter som både finansministern och jag säkert har skrivit i olika sammanhang. Det råder inte heller någon tvekan om att regeringen inte har fullgjort sina grundlagsskyldigheter när det gäller de två lagförslag som jag har tagit upp i min interpellation. Jag tänker läsa in till protokollet vad Lagrådet skrev . Lagrådet anser att den beredning som förekommit i ärendet inte motsvarar de krav som ställs i 7 kap. 2 § regeringsformen särskilt som det inte heller finns någon dokumentation rörande den mycket begränsade beredning som skett. Trots den knapphet på tid som rått borde det ha varit möjligt att bredda remissförfarandet. Så långt Lagrådets kritik. har också efter det att vi socialdemokrater krävt det i gett besked om hur man ser på de här förslagen som man berett under hand med . Kanske kan finansministern hoppas på att få lite stöd och hjälp från nämnda håll, men så är det inte. I skrivelse står det: Beredningstiden har inte möjliggjort för att överblicka samtliga detaljer. Det har heller inte funnits tid att överväga andra lösningar, varken författningstekniska eller systemtekniska, som möjligen skulle kunna förenkla såväl utformningen av lagförslagen som den administrativa hanteringen. Den korta tid som stått till buds har till övervägande del ägnat åt att utreda om förslagen över huvud taget gått att administrera. Efter beredningstiden har det framkommit ytterligare något problem. Sedan fortsätter man: vill också peka på att vissa förslag kommer att medföra omfattande och resurskrävande informationsinsatser. avslutar med att skriva: Kravet på snabba förändringar försvårar arbetet med framtagande av tydlig och förklarande information till allmänheten såväl i broschyrer som i beslutshandlingar. Regeringens slarv här leder alltså till en sämre lagstiftning och till att alternativa lösningar inte hinner gås igenom, att tvingas till stora och dyra informationsinsatser och att det blir mer krångel och oklarhet för medborgarna. Finansministern är tydlig med att han inte tänker göra något för att ordna upp den situationen, vilket jag tycker är synd. Med tanke på vad som föregått i de här frågorna undrar jag: Varför en så lättsinnig inställning till Lagrådet och varför ingen särproposition om de här frågorna? Det är annars ett bra sätt att lösa ut en del problem. Men det har man nästan genomgående undvikit att göra från regeringens sida. 121 (): Jag ska kanske instämma i det allra sist sade och fråga: Varför så bråttom? Lite grann skyller finansministern ifrån sig i svaret på interpellationen med att det är så från valet till dess att ni ska lägga budgeten på bord. Naturligtvis kan man inte hinna med allt. Men man måste väl inte heller ha ambitionen att lägga fram precis allt. Det är kanske något att fundera över. Jag har också tittat på yttrande. Det finns flera intressanta saker där. Bland annat skriver de om att tvingas införa viss hantering av några inkomstskattedeklarationer på grund av att man inte riktigt förstår hur jobbavdraget ska utformas. När det gäller fastighetsskatten säger man i något sammanhang att det inte går att göra ett förtryckt material eftersom det ändå inte går att få det så begripligt att någon kan ta till sig informationen på ett bra och hyfsat sätt. Även om man inte kan lämna riktig information kommer det att krävas en hel del av den skattskyldige. När jag läser det här har jag lite funderingar. Vi brukar ha en del honnörsord när vi diskuterar skatter här i kammaren: Vi ska ha en likformig beskattning. Vi vill värna rättstryggheten. Det ska vara begripligt och kunna genomlysas och så vidare. Det är väldigt viktigt att upprätthålla förtroendet hos medborgarna för system som vi skapar. Jag tycker att kärnan i det som skriver om i sin interpellation lite grann är just att vi här har en lång rad exempel på rejäla avsteg som görs från vad vi tycker är mer eller mindre honnörsord när vi pratar om skattesystemet. Jag skulle vilja att finansministern lite grann belyste det i sitt nästa svar här, utan att för den skull gå in på enskildheter. tänker vi väl att vi så långt som möjligt ska undvika problem, att vi ska undvika gränsdragningsproblem eller sådant som kan vara upprörande och jobbigt för de skattskyldiga. Det kan till exempel gälla det som diskuterades här i kammaren, nämligen problematiken kring överskottslikviditeten det som kallas för lex Uggla. Där var finansministern väldigt snabb med att komma till kammaren och lova förslag till lösningar och så vidare. Det har just varit exempel på där lagstiftningen inte riktigt har räckt till, så en väldigt stor oro har skapats bland många skattskyldiga. Jag ser alltså fram emot ett svar här från . 122 Finansminister (): Tack, och , för inläggen! Jag tycker att det här är lite belysande för en socialdemokratisk demokratisyn. Jag tycker att det är mycket bra att vi får upp de här frågorna. På något sätt är det så att man inom socialdemokratin delvis har odlat en myt kring att bara kan styras av ett parti. I vissa avseenden har det gått så långt att man till och med valt att utforma lagarna så att de nästintill är försvårande för ett regeringsskifte. När man gjorde budgetlagen konstaterade man redan i förarbetena att en ny regering skulle ha mycket dåliga förutsättningar att hinna sätta sin prägel på politiken och att regeringen förmodligen bara skulle föra in något eller några förslag i en ny budget. Det här påtalades när budgetlagen gjordes. Där påtalades det orimliga i att man valde en ordning där ett allmänt val inte skulle få genomslag på politiken eller skulle ha mycket svårt att få genomslag på politiken. Att man har satt upp en sådan ordning och gjort det medvetet och sedan har mage att komma tillbaka efter valet och framföra detta som en kritik är för mig mycket märkligt. Det är väl självklart att våra väljare, det är en självklarhet att de som har röstat för att få en annan regering, har rätt att kräva att vi ska genomföra de förslag som vi har gått till val på. Tänk om vi hade stått här i kammaren och sagt att vi inte vill sänka fastighetsskatten och inför våra väljare försvara oss och säga: Ni röstade på en annan regering för att ni bland annat ville ha en sänkt fastighetsskatt. Ja, det kan ha noterats i valdebatten att i tv sade att det var viktigt att sänka fastighetsskatt, och det sade , och , men det kan vi inte göra någonting åt. Vi kommer att sitta här och rulla tummarna, sedan kanske vi återkommer i nästa budgetproposition. Det hade lett till ramaskri. Så kan inte en demokrati fungera. En demokrati måste fungera så att man har en valdebatt, het och intensiv, vi får ett valresultat, man bildar en regering, man söker majoritet i och genomför den politik man har blivit vald på. Något annat vore orimligt. Sedan finns det naturligtvis en häpnadsväckande brist på konsekvens i den socialdemokratiska argumentationen. Socialdemokraterna har fått kritik för bristande beredning eller att man inte ens har gått till Lagrådet 1996, 1998, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004 och 2005. Vid upprepade tillfällen , 1999, 2000 och 2001 har man valt att inte gå till Lagrådet när det gäller beredningen av viktiga skatteförändringar och budgetpropositioner. Det har gällt arvsskatten, förmögenhetsskatten, det har gällt asyllag, omorganisation av . har helt plötsligt Lagrådet blivit det centrala. Att vi nu när vi har ett uppenbart legitimitetsproblem i demokrati där vi gick till val på att genomföra förändringar, bilda majoritet i riksdag och regering skulle sätta oss still är för mig en obegriplighet. Jag tycker att det närmast är en självklarhet och en skyldighet för oss att så skyndsamt som det över huvud taget går, även om vi bara hade på oss, göra vårt yttersta för att se till att de förslag som väljarna har bett oss att genomföra också får komma in i lagtexten och påverka människors verklighet. Det är då man får respekt för en levande demokrati en intensiv debatt i en valrörelse, ett valresultat, en regeringsbildning och förändringar i verkligheten. Jag måste säga att jag tycker att det är bra att de här frågorna ställs. Jag tycker att det är märkligt att vi får kritik när det är vi som säger oss ha beredskap att göra någonting åt detta mycket allvarliga problem. 123 (): Jag tycker inte att det är så märkligt om vi i har synpunkter när regeringen inte följer de bestämmelser som finns i grundlagen. Tills den förändras får man leva med kritik om man inte riktigt sköter sig. Jag tycker också att det är intressant att höra att vi inte riktigt har levt som vi lär, vi socialdemokrater, i det här fallet med kopplingen till arvsskatten. Jag var tvungen att kika lite extra på det. Jag var med i när frågan hanterades. Det var inte direkt så att det från borgerligt håll handlade om att man borde ta mer tid på sig i den beredningen. Tvärtom fick vi kraftig kritik för att vi inte gick snabbare fram. Finansministern påstår i sitt interpellationssvar att Lagrådets uttalande visar att systemet inte är anpassat för ett regeringsskifte. Det är klart att vi kan diskutera det framöver. Men det är inte det som Lagrådet skriver, utan tvärtom skriver man uttryckligen att regeringen, trots den korta tid som blir följden av dagens regelverk, ändå borde ha kunnat göra mer för att bredda beredningen. Lagrådets skrivning ger inte finansministern det utrymme han nu försöker att kapa åt sig, nämligen att skylla ifrån sig på reglerna när han själv inte har lyckats. Det skulle vara bättre om finansministern erkände att det här inte var så bra. Man borde ha varit mer förberedd på att regera. Man borde göra vad man kan för att komma till rätta med de problem som faktiskt uppstår och kanske framför allt lova att inte göra om det. blir det kanske inte aktuellt , då är det snarare vi socialdemokrater som får ta itu med problemet, men i alla fall. Vi är inte intresserade av den här typen av hafsverk en gång till. Skattepolitiken är ett allvarligt område. Det gäller att inte skapa lagstiftning som i onödan ger upphov till krångel och oklarheter. Då slipper lägga stora resurser på onödig administration och dyra informationsinsatser utan kan i stället satsa på att komma till rätta med skattefusk till exempel. Det är inte så konstigt att Lagrådet ger regeringen underkänt. Jag skulle vilja höra finansministerns inställning till Lagrådet framgent men också när det gäller särpropositioner fråga: Kommer vi alltid att få ta alla de här frågorna direkt i budgetpropositionen? Jag tror att det blir en bättre debatt, också mer klargörande och demokratisk, om vi kan ta det successivt och få reella diskussioner om lagförslagen. Det ger troligen också bättre lagar i slutändan. Jag vill gärna ha svar på de frågorna men också gärna ett löfte om att inte göra om det. 124 (): Jag noterar att finansministern fick så många frågor att det tydligen inte fanns någon tid till att svara på mina frågor. Jag tog upp mer principiella frågor för att inte alla ska gå upp i talarstolen och prata om exakt samma sak. Jag tog upp principiella frågor om hur man ser på ett skattesystem. Jag ställde ett antal frågor om vilka krav finansministern och regeringen vill ställa på ett bra och likformigt skattesystem. Tycker finansministern att de förslag som ni har lagt fram, framför allt förslagen om jobbavdrag och fastställande av markvärde inom fastighetsbeskattningen, stämmer överens med de krav som man måste ställa på ett skattesystem? Jag tycker att det är viktigt att ha en sådan principdiskussion. Visst ska demokratin fungera, och man ska naturligtvis driva de frågor som man går till val på. Men vi har också tillhört en majoritet från sida. Vi har förstått mycket väl under de år vi har tillhört majoriteten att man inte kan genomföra alla de förslag som man skulle vilja genomföra. Det är någonting som vi lever med allihop. Det blir att skylla ifrån sig när man säger att man är skyldig väljarna att genomföra allt man har lovat i en valrörelse. Det är ett lite klent svar, tycker jag. Jag tycker att det är bättre om finansministern håller sig till frågan: Vad är det för krav man som finansminister måste ställa på ett skattesystem? 125 (): Jag tycker att det är intressant att följa diskussionen med finansministern. I det svar som har lämnats, framför allt i det andra inlägget, tog finansministern upp frågeställningarna kring Lagrådets kritik, att vi hetsar upp oss på att Lagrådet tycker att den här propositionen är dåligt utformad, att beredningstid inte har givits etcetera och menar att det är vår huvudsakliga kritik. Nja, Lagrådet är en form av garant för att olika lagförslag som lämnas till ska vara väl beredda. De ska vara utredda ordentligt, man ska se vilka olika konsekvenser lagförslagen får och vad de får för betydelse för människor i samhället. Det är det som är bakgrunden till Lagrådets kritik. Det är inte det i sig att vi tycker att det är viktigt att lagförslaget ska gå till Lagrådet. Det är vad Lagrådet säger som vi tycker utgör den viktiga kritiken. Förslagen i sig är inte tillräckligt beredda. I budgetpropositionen står det att de här frågorna under hand har diskuterats med . När vi i skatteutskottet träffade redovisade de att de bara har lämnat tekniska synpunkter på lagförslagen. De var missnöjda över att de inte haft möjligheter att titta på de olika förslagens konsekvenser. Det är egentligen det som det handlar om. Jag tycker att man kommer tillbaka till varför ni hade så bråttom. Det var väl ändå så i de borgerliga valmanifesten att ni inte ville redovisa politikens negativa sidor, utan i valrörelsen ville ni redovisa en glättad bild av den politik som ni tänker föra. Då handlar det om att så snabbt som möjligt genomföra den politiken så att man inte får en debatt om konsekvenserna. Men där har ni misstagit er lite grann. Från Socialdemokraternas sida och även från många andra håll granskar vi naturligtvis era förslag och för en politisk debatt om dem i sak och inte bara i form. Även om den här diskussionen mer handlar om formfrågan så är själva sakfrågan oerhört väsentlig. Man ska komma ihåg att de två skatteförslag som finns med i den här interpellationsdebatten handlar om att man slutar att dra in pengar . Det är en ganska stor del av budgeten, och ingen liten justering som ni föreslår med så här enkla utgångspunkter. Det är lite allvarligt, och det oroar oss för framtiden att ni på det här sättet vill driva igenom viktiga politiska krav utan att utreda dem ordentligt. Det förskräcker lite grann för framtiden.