prot · GT0966 · 2006-02-02 00:00:00 — 1 § Statsministerns frågestund 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi ska ägna de närmaste åt statsministerns frågestund och hälsar statsministern välkommen. 2 (): Vi har sett i tv hur tiotusentals djur kor, får, grisar och kycklingar dör eller skadas allvarligt i transporter i . Det är faktiskt över 60 djur , i ett land som har världens kanske starkaste djurskyddslagstiftning. Det handlar om stress och värme eller frakturer som gör att djuren dör eller måste avlivas. Det är ett plågsamt öde de går till mötes. Är statsministern beredd att förbättra tillsynen av transporterna, till exempel genom fler oanmälda kontroller, genom att se till att det finns ett lagkrav på att transportörerna är utbildade, ifrågasätta den åttatimmarsregel som gäller och i stället kanske jobba för kortare transporter, fler gårdsslakterier och närslakt, och se till att polis och åklagare får resurser att prioritera de här ärendena högre än man gör ? Från sida har vi lagt fram många förslag i den riktningen. En del har vi fått gehör för. Men det tycks som om vi måste göra mer för att djur ska behandlas som levande varelser och inte som vilka handelsvaror som helst. 3 Statsminister (): Det är viktiga frågor som tar upp. Man kan få intrycket att vi har en djurhälsa och en hantering av djur i som är undermålig. Jag vänder mig mot den beskrivningen. Vi har en god djurhälsa, vi har höga krav och vi har höga ambitioner. Vi har inte minst mycket engagerade jordbrukare vars arbete med de egna djuren präglas av stor respekt. Självklart kan det bli ännu bättre. Jag vill dock säga att ska man förbättra ytterligare, ta ett steg framåt, måste också den näring som föder upp djur och som förser livsmedelsindustrin med det som den sedan ska förädla vidare inbegripas i denna förändring och förbättring. Självklart tror jag att hela kammaren står bakom att vi ska ha de absolut högsta kraven och vara fortsatt ledande i och världen på detta område. 4 (): Vi är naturligtvis stolta över att vi har lyckats jobba fram en kraftig djurskyddslagstiftning, där har varit en av de starkast pådrivande krafterna. Men det tycks som om det framför allt behövs en bättre tillsyn i det här fallet. Det är egentligen inte så att lagkraven är för svaga, utom att man möjligen skulle behöva korta transporttiderna något. Sedan skulle man behöva kunna slakta djuren närmare den plats de kommer ifrån, så att man slapp ha den här typen av väldigt långa transporter. Jag tror inte att det här är någonting som näringen motsätter sig. Naturligtvis vill bönderna att deras djur ska behandlas med respekt även när de går till slakt. Det är jag fullständigt övertygad om. Jag får väl tolka statsministerns svar som att han ändå är beredd att göra någonting i den här riktningen. 5 Statsminister (): Jag är naturligtvis beredd att fortsätta diskutera en ytterligare förbättring av djurtillsynen och djurhälsan. Men jag vill göra det tillsammans med näringen. Det är dessutom en hårt pressad näring lönsamhetsmässigt. Det ska vi vara på det klara med. Jag tror inte att det finns en motsättning mellan god djurhälsa och god lönsamhet. Tvärtom tror jag att det är mycket lönsamt. Men strukturen på våra slakterier och våra transportavstånd kan vara sådana frågor som också har en ekonomisk sida som inte ska glömmas bort i sammanhanget. 6 (): gav ett tydligt besked under debatten i går: inga sänkta skatter under nästkommande mandatperiod. Därför var det intressant att läsa om i . Han verkade åtminstone öppna för att det kunde bli fråga om lättnader när det gäller fastighetsskatten. Detta är ju en fråga som för en del människor faktiskt är skillnaden mellan att kunna bo kvar och att få lämna sitt hus. Det är ofta äldre som har sparat och amorterat ett helt liv. Därför är det viktigt att veta om de borgerliga partierna, den borgerliga alliansen, kan få stöd från socialdemokratin när det gäller lättnader med fastighetsskatten. Vad är det som gäller, eller Nuder? 7 Statsminister (): Vi har aldrig dolt att vi kan tänka oss översyn av olika typer av skatter. Det gör vi ständigt, därför att vi vill ha ett skattesystem som fungerar och som är trovärdigt. Fastighetsskatten är en skatt som vi kontinuerligt ser över och förändrar. Vi har inget som helst intresse av att den till följd av kraftigt stigande fastighetspriser drar i väg. Den diskussionen och att göra den typen av justeringar är någonting helt annat än där befinner sig, med jättelika skattesänkningar i storleksordningen . Det är ambitionen. Det är där som avgrunden går i svensk politik. Vi är nu överens om att behålla fastighetsskatten. Jag tycker att det är bra att den borgerliga alliansen har sagt det så tydligt. Därför ska vi också se till att den fungerar och är relevant. I det reformarbetet vill vi säkert delta. 8 (): Det verkar som om de skattesänkningar vi verkligen föreslår inte räcker. Det måste på något sätt till en demonsiffra för att Socialdemokraterna ska visa upp glada miner. var frågan huruvida det fanns en öppning för att sänka fastighetsskatten. Då noterade jag ord som översyn och att skatten skulle fungera. Det var skattebyråkraten som talade. Det är väl det besked som äldre och villaägare får från : Tolka nu inte som att någon funderar på att sänka någon skatt. Det är besked som gäller. Nästa mandatperiod blir det inga skattesänkningar, om det inte är motiverat av skattebyråkratiska skäl. 9 Statsminister (): Jag trodde att skulle låta sig provoceras lite. Jag pekar ändå på den verkligt stora förflyttning som har gjort i skattefrågan, nämligen att man ska behålla fastighetsskatten. Det är tydligen beskedet nu från den borgerliga alliansen. Vi har aldrig låtsats som om man kan ta bort fastighetsskatten. Däremot har vi ett intresse av att den ska fungera. Vi har ingen ambition eller någon vilja att människor med låga inkomster ska få problem med sitt boende. Därför har vi infört en begränsningsregel som ser till att folk med låga inkomster klarar fastighetsskatten. Behöver den förbättras ytterligare gör vi det. Vi kan nu konstatera att , och andra borgerliga partier tycks vara med på att vi ska ha en fastighetsskatt också . Det är bra. Men i ett annat inlägg, vid ett annat tillfälle, fördjupa dig gärna i den moderata visionen om 250 miljarder i skattesänkningar! 10 (): Det kommer rapporter om att klassklyftorna ökar i den svenska skolan. var det , var det . Det kan tyckas förvånande för en del, för skolministrarna har ju kommit och gått. Men när de har argumenterat mot förslag har allihop, , , och , sagt samma sak: Vi ska inte ha en sorteringsskola. Men kommer vi allt längre och längre in i en sorteringsskola. De åtgärder som skulle vara verksamma får Socialdemokraterna allt svårare att genomföra. Ni gick till er partikongress och ville ha klartecken för en mer kunskapsinriktad skola med nationella prov i årskurs 3 men fick nej. Ni har inte lyckats få igenom en ny skollag, som skulle kunna vara ett instrument för att få mer arbetsro i skolan. Antalet obehöriga ökar. Vad tänker ni göra mot detta? Har ni över huvud taget någon idé, eller ska det halvår som återstår tills vi kan få en ny regering vara en förlorad period? 11 Statsminister (): Vi har tydligt sagt vad vi tror är det viktiga med skolan och skolpolitiken. Vi vill ha fler lärare i skolan. Vi vill ha fler vuxna i skolan. Vi har vänt oss mot hårdare-tag-filosofi. kan ett och annat behöva stramas upp. Men att ha hårdare tag som en bärande idé för en skolpolitik har vi aldrig trott på. Det är mycket svårare än så. Det är sammansatt. Det är hundratusentals grabbar och tjejer som kommer till skolan . De ser olika ut. De måste bli sedda som de individer de är. Det är naturligtvis fråga om krav på kunskaper. Det är krav på att vara med i en social gemenskap, men vi ska också se killen och tjejen som han eller hon är och inte för , , tro oss förväxla skolgården med kaserngården. Det är där har hamnat. 12 (): Det är bara floskler. Hör ni inte det? Det kommer hundratusentals killar och tjejer till skolan , säger . Ja, men de blir färre därför att skolket ökar. (Applåder) Det är den verkligheten vi måste se. Varje pojke och flicka ska bli sedd, säger . Ja, men undersökningarna visar att de inte blir sedda. Tiotusentals skulle behöva stöd. Utsatta barn får inget stöd. Det är resultatet av alla dessa skolministrar som har kommit och gått och som har uttalat floskler under överflosklerna från statsministern. Men ingenting har blivit gjort. Vår regeringschef har bara floskler att komma med. är det drygt kvar tills vi kan få en ny regering. Uppenbarligen kommer det att bli en period utan reformer i den svenska skolan. 13 Statsminister (): är en av de märkligaste politiker jag har träffat. Han står och talar om floskler. Vad är det vi har gjort ? Det är 15 000 nya lärare i skolan. Vi har betalat för varenda en, och vi har gjort det med pengar som vi har klarat tack vare att vi har ordnat med en bättre ekonomi. Ni har varit motståndare till detta. För min del är det alldeles uppenbart att det är svårt att undervisa barn och ungdomar, . Det kräver att man ser hela människan. Det kräver att det finns många lärare i skolan. Det kräver att de har bra villkor i sin tjänstgöring. Det kräver att vi satsar på både fortbildning och vidareutveckling. Allt det gör vi. Men det enda svaret ni har kommit med är betyg och olika typer av prov. De ska också till, men de är bara en del av det hela. Svensk skola är på många sätt bra. Den ska bli ännu bättre men inte inom den väg som anvisar. Det är inte en väg som är i överensstämmelse med de behov den svenska skolan har. 14 (): Jag kan inte låta bli att först säga ett ord om fastighetsskatten. Fastighetsskatten är en skatt som borde avskaffas . Men det var inte det jag tänkte fråga om. Med anledning av gårdagens radiodebatt är det många som undrar om detta var allt. Var det besked när han sade att det går bra för som flera hundratusen svenskar står vid sidan om arbetsmarknaden? En uppgång i ekonomin ger självklart en del nya jobb åtminstone tillfälligt. Krävs inga förändringar i vårt land för att få till stånd fler nya företag? Det är inga nya satsningar från regeringens sida. Är plusjobb det enda regeringen har att komma med? I så fall är det ynkligt. om inte lyssnar på mig skriver i att debatten borde ha handlat mer om de nya jobb som är nödvändiga för att skatteinkomsterna ska räcka till anständiga välfärdssystem och hur de jobben ska skapas. Men hur går det när konjunkturen faller? Vilka svar har regeringen att ge? Svaren kan inte gärna vara att allt är bra och att vi ska lita på konjunkturen. 15 Statsminister (): Vi har ingen annan konjunktur i än vad som finns i i övrigt. Varför går det bättre för ? Varför växer jobben till snabbare här än i andra länder? Det kan du väl passa på och fråga dig själv medan du funderar, . Svaret är troligen att vi för en politik i vårt land som befrämjar sysselsättning och utveckling på ett bättre sätt än vad andra lyckas med när de utsätts för växlande konjunkturer. Vi har högre sysselsättning, vi har lägre arbetslöshet och vi har samma konjunktur. En förklaring till detta är att vi har ordning på vår ekonomi i . Vi har låga räntor. Vi har låg inflation. Vi har en skattepolitik som fungerar. är du nummer två i talarstolen från oppositionen. Redan där rasar ert ekonomisk-politiska alternativ ihop. Du vill inte ha en fastighetsskatt. Företrädaren vill reformera den. Tror ni att det går att driva en sysselsättningspolitik utan en stabil ekonomisk-politisk grund? Det är mycket avslöjande hur tomhänta ni står. 16 (): Jag ber statsministern att läsa de förslag som finns. Han ska finna att vårt förslag när det gäller avskaffande av fastighetsskatten är finansierat till sista kronan. Mina frågor gällde de nya jobben. Hur ska det bli nya arbetsgivare i vårt land? Beskedet är fortfarande att allt är bra. Vi behöver inte ändra på någonting. Konjunkturen kommer att lösa detta åt oss. TCO säger att det behövs 30 000 nya jobb netto. Det är vad lyckas med under de allra bästa åren. Det här duger inte. Det behövs en ny politik där fler människor vågar ta steget att starta ett företag. De människor som har vågat starta företag ska våga anställa någon ytterligare. Då är naturligtvis idéer som till exempel medfinansieringen av sjuklöner ett absolut galet förslag. Det är vad kallar det klokaste vi har gjort, vilket är det största underbetyg åt den egna regeringen som någonsin kan tänkas. Detta skulle vara det klokaste! Vad säger du om alla andra förslag som regeringen driver? Lägg i stället fram förslag som gör att man känner framtidstro, att man ser hoppet, att man vågar anställa och att man vågar starta företag. Det är en sådan förändrad politik behöver. 17 Statsminister (): Sjuktalen faller kraftigt. kunde jag redovisa hur företagen tjänar på att sjuktalen faller. Den reform vi har genomfört går i den riktning vi avsåg. Det är väl bra? Vi kan också se hur klarar sig bättre än andra länder därför att vi satsar mer på utbildning än vad de gör. Vi satsar mer på forskning än vad de gör. Vi är ett land som är mer jämställt, . Det bidrar också till vår ekonomiska styrka och tillväxtkraft. Vi är ett land som är grönare än andra länder. Ekologisk uthållighet bidrar också till nya jobb. Vi är ett land som satsar på ett handslag, försvarar kollektivavtal och försvarar den svenska modellen. Allt detta är ni i mer eller mindre stor utsträckning frågande inför. Jag blir återigen, fru talman, mycket förvånad när man börjar en debatt, som gör, med att direkt demonstrera att man inte är överens om fundamenten i den ekonomiska politiken. 18 (): Svensk skola är bra, säger statsministern. Var femte elev går ur gymnasieskolan utan godkända betyg, och statsministern tycker att svensk skola är bra. Det är många ungdomar som funderar . Många mammor och pappor, farfäder och mormödrar, funderar: Vad ska det bli av våra ungdomar? Vad ska de göra? av ungdomarna står utanför arbetsmarknaden. Många ungdomar studerar därför att de inte har annat att göra. Många funderar: Behövs inte jag i det svenska samhället? Som vuxen tycker jag att en av de viktigaste sakerna vi har att göra är att ge framtidstro och drömmar åt våra barn och ungdomar. Men vi ger dem inte den framtidstron . Vi ställer dem utanför som förtidspensionerade eller som arbetslösa. Regeringen är tomhänt på löften och politik på området. Vad är ert program, statsministern, för att dessa ungdomar ska behövas i vårt samhälle, få permanenta jobb, komma in på arbetsmarknaden och visa upp sig? Vad är ert besked och era löften till de grupperna? 19 Statsminister (): En lång rad insatser; alltifrån praktikplatser, över till olika typer av stöd till småföretagare som anställer sin första, över till olika typer av stimulanser till dem som anställer en ung människa med en akademisk utbildning i ett småföretag, över till satsning på lärlingsutbildningar där man kommer in i olika typer av aktiviteter direkt på arbetsmarknaden, över till den stora satsningen vi gör på högskolan. Detta skulle jag aldrig, som , beskriva som någonting som man deltar i därför att man inte kan få ett jobb. Att satsa på en högskoleutbildning och att satsa på en god yrkesutbildning är att förbereda sig för en framtida arbetsmarknad. Om hade lyssnat ordentligt skulle hon ha hört att jag sade att allting inte är bra i den svenska skolan. Men det finns mycket som är gott och mycket som är bra. Jag är stolt över vad man presterar. Dessutom ska komma ihåg att väldigt mycket av den skola vi har har vi utformat tillsammans i Socialdemokraterna och . 20 (): Jag lyssnade mycket noga på vad statsministern sade. Statsministern sade uttryckligen: Svensk skola är bra. Det var med anledning av den fråga som ställde. Men svensk skola kan inte vara bra om en femtedel av våra gymnasieungdomar går ut skolan utan godkända betyg. Statsministern har själv gått i skolan, kommer från arbetarklassen och vet vad det betyder med god utbildning. Men vi kan inte leverera det . Vi har en gymnasieskola som sorterar bort många praktiskt lagda ungdomar därför att skolan är utformad som den är. Jag håller med om att vi har varit överens om det här. Men jag drar slutsatser av det här misslyckandet, och det gör inte statsministern. Vi slår ut många ungdomar som är praktiskt lagda, som vill ha lärlingsutbildning och som vill ha yrkesutbildning därför att det ger dem en möjlighet att komma in på svensk arbetsmarknad. av dem som är står utanför. Många ungdomar blir förtidspensionerade och ställs utanför arbetsmarknaden. Statsministern tycker att det här är bra. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Men det kan också vara skäl för många föräldrar och många ungdomar att lyssna på vad statsministern säger. Han tycker att det här är bra, och han är nöjd. Det är väl ett viktigt besked inför årets val, att här finns ingenting mer att önska från Socialdemokraterna. 21 Statsminister (): På en punkt ger jag rätt. Jag har själv gjort en klassresa vad gäller utbildning. Jag kommer från en miljö där ingen tidigare ens hade någonting annat än sexårig folkskola. Jag har själv fått läsa vid högskolan. Jag är stolt över den samhällsförändringen. Jag kan se , när vi har fått bygga ut högskolan vid små lärosäten, att det har resulterat i en stark social satsning. Vi är väl det enda land i världen där invandrarungdomar i samma utsträckning som de som är födda i landet går vidare till högre utbildning, tack vare högskoleutbyggnaden. Plötsligt börjar det här ifrågasättas av , som säger att det finns en motsättning mellan detta och satsningen på yrkesutbildningarna. Det är fel. Vi ska orka satsa på yrkesutbildningen också. Jag redovisade vad vi gjorde och vad vi gör, som vi håller uppe de höga ambitionerna att fortsätta att låta högskolan växa därför att ungdomskullarna växer. För vår del är det viktigt att säga att god utbildning i och bra gymnasieskolor är självklarheter det ska vi sträva mot. Men vi ska aldrig någonsin ta problem i dessa verksamheter till intäkt för att inte fortsätta att bygga ut högskolan. Den största klassutjämnare som har varit i modern tid är satsningen på högskoleutbyggnaden. Den var vi överens om. Polisens och militärens befogenheter 22 (): Statsministern, och även andra, talar ofta om att bör lära sig av historien. Men frågan är om inte andra och även Socialdemokraterna borde tänka lite mer på ämnet: Har man lärt sig någonting av historien? Jag skulle kunna tala om övervakning, kontroll av medborgarna, angiverisystem. Jag skulle kunna prata om många lagförslag som inskränker den personliga integriteten och ökar statens kontroll av medborgarna. Men jag ska koncentrera mig på frågan om polisens och militärens skilda roller. I 1931 använde militären våld mot civila, och efter den upprörande händelsen fastlade vi en princip: Det är endast polis som ska få använda våld mot civila i fredstid, och militär ska bara få användas i krigstid. föreslår regeringen att denna ordning ska luckras upp. kan polisen ta hjälp av militär, av militär materiel och personal vid behov. Men vill regeringen att militären även ska få använda våld mot civila i vissa situationer. Tycker inte statsministern att principen om polisens och militärens skilda uppgifter är en god princip? Tycker inte statsministern att det fortfarande finns någonting att lära av händelsen i ? 23 Statsminister (): Jo, det gör det. Den lagrådsremiss vi går med som handlar om de här sakerna gör mycket klart att militär inte får användas i i sådana sammanhang. Däremot ser , eller kanske framför allt världen, annorlunda ut än 1931. Vi har fått nya hot. går vi inte runt och fruktar någon storskalig invasion av ett annat lands militär. Däremot ser vi framför oss terroristattacker, som också kan komma att riktas mot vårt land och som ofta har en karaktär av något slags militärt tillslag. Ska vi, om det händer i vårt land, inte kunna använda de resurser vi har i för att sätta emot i ett sådant läge? Vi har nog den möjligheten , skulle jag tro, med den nödvärnsrätt som finns. För att klara ut det här regelverket, dra gränslinjerna tydligt, se till att det är under polisens befäl och att de som agerar i dessa sammanhang har polismans befogenheter går vi med lagrådremissen. Vi lever i en ny tid. Vi vägleds i regelverket av erfarenheterna . Det kan jag försäkra . 24 (): Statsministern sade att vi lever i en ny tid, att hoten ser annorlunda ut och att terrorism är ett av de områden där hoten finns. Men ser inte statsministern faran? Där tycker jag att den har varit bra, när noga har poängterat kampen mot terrorism, inte kriget mot terrorism. Man kan säga att det bara är ett ord, men terminologin med kriget mot terrorism, som Bushadministrationen har genomfört, har inneburit Guantánamofängelset och har inneburit att man använder metoder som inte är acceptabla och som kränker de mänskliga rättigheterna. Ser inte statsministern en risk? När nu till och med , som så noga betonat kampen mot terrorism och inte kriget mot terrorism, öppnar upp för att kunna använda militär i kampen mot terrorism har vi slagit in på en väg där vi säger att det är ett krig som pågår. Ökar inte det riskerna och hoten snarare än minskar dem? 25 Statsminister (): Det här är ingen enkel diskussion, och vi har naturligtvis berett det mycket noga. Det är viktigt för oss att vi har tydliga regelverk och inte bara lutar oss mot något slags allmän nödvärnsrätt som kan tillgripas i sådana här lägen. Parallellerna med är naturligtvis helt oegentliga. Men det är klart att det vi gör nu sker i skuggan av en världsutveckling där amerikanerna är ohyggligt stora. hade militären en uppgift att avvärja invasion, och det skedde i skuggan av ett läge då i vår närhet hade motsvarande avgörande betydelse för hur vi tänkte, för att skydda oss, . Det är en regerings uppgift att se till att det svenska folket skyddas i händelse av en storskalig terroristattack, precis som det var uppgift att se till att vi hade en organisation som skyddade oss vid en invasion. Det nya är att det inte är en stat som hotar utan någonting annat, och då måste vi ha en organisation som kan hantera detta. Men det är polisens ansvar, inte militärens. 26 (): Jag tänkte ta upp energitorvens framtid. betecknades torven som en förnybar energikälla och tilldelades därför gröna elcertifikat. Det var väldigt positivt. Torvproduktionen ökade och bidrog till energiomställningen. klassificerades emellertid samma torv som en fossil energikälla och tvingades in i handeln med utsläppsrätter. Det är en ohållbar dubbelbeteckning. Det var ett hårt slag mot hela branschen. Senast har kommit med en rapport där man inte vill föreslå några åtgärder från statens sida för att trygga torvbranschens framtid. Energitorven riskerar därför att slås ut ur energisystemet om ingenting görs. Jag vill fråga statsministern: Vad tänker du göra för att hindra att en bransch slås ut som sysselsätter hundratals personer i glesbygdskommuner i och ? Det är en bransch som kan ge ett viktigt bidrag till energiomställningen och som betyder mycket ekonomiskt, sysselsättningsmässigt och miljömässigt. 27 Statsminister (): Torven är en av de saker som vi diskuterar i den så kallade oljekommissionen. Torven har motsägelsefulla egenskaper. Det är alldeles uppenbart. I internationella sammanhang är det klassat som fossilt. Det måste vi förstå. Vi är varma anhängare av att begränsa utsläppen. Det har också varit. Man kan säga som att det här skadar sysselsättningen i glesbygd. Det är uppenbart att torv inte bryts i . Det är på andra ställen i , och det har en sysselsättningseffekt. Men hela den satsning jag och regeringen står bakom har inriktningen att ersätta importerat fossilt bränsle med inhemskt producerat. Då finns det kanske bättre energislag än torven som kan växa på våra åkrar och i våra skogar. Så sysselsättningseffekten av det vi nu gör kommer att vara utomordentligt positiv för glesbygden. Men jag nekar inte till att torvproduktionen är i ett besvärligt läge. 28 ():