prot · GT09117 · 2006-05-05 00:00:00 — Ni verkar säga så här: ska vi ändra regelverk, betygssystem och vissa ordningsregler, så löser vi problemen i eller i . Ja, det är möjligt att ni tror det, men har ni frågat lärarna och rektorerna i och om det är det enda de behöver om de behöver en ny lag som säger åt dem exakt vilka ordningsregler som ska gälla eller om de behöver mer resurser att sätta in för de elever som har behov av stöd och hjälp? Ställ den frågan ute på de skolor som har de här problemen, så förstår ni att era lösningar inte alls är lösningen på skolans problem. 79 () replik: Det är väldigt intressant att tar upp exemplet . Den fanns ju nämligen med på hemliga lista över vad man påstod vara 100 sämsta skolor trots att den presterar bra mycket bättre än den borde göra, sett till dess sociala förutsättningar. Den borde snarare vara med på listan över duktigaste skolor. Jag är oerhört oroad över att har en skola som allt sämre klarar att kompensera elever för social bakgrund. Vi har förlorat den förmågan som behoven har ökat. I Socialdemokraternas har vi fått en skola som bara kallt överför föräldrarnas situation på nästa generation, barnen. Det är alldeles riktigt så att utanförskapet påverkar skolresultatet enormt. Den dryga miljon svenskar som av olika skäl är utanför arbete är också föräldrar. Om föräldrar är uppgivna, långsiktigt bidragsberoende eller sjuka så påverkar det möjligheterna att ge stöd till barnen. Jag har besökt skolor som får ha sovrum, därför att barnen har det så stökigt hemma att de måste inleda dagen med att få vila för att över huvud taget kunna ta till sig någon undervisning i Socialdemokraternas . Det är bara kunskap som kan utjämna och ge livschanser, och det är därför vi, precis som , använder exakt det exempel som nu avfärdade: Det är skillnader inom skolor som är det stora problemet, när man inte ser varje elevs möjligheter att utvecklas, inte varje elevs kunskapsresultat, inte varje elevs behov av extra stöd, utan bara sitter i , i sitt elfenbenstorn, och där tror att man kan peka ut sämsta skolor som ska ges extra resurser. Jag hävdar att Socialdemokraterna underfinansierar den svenska skolan och misslyckas med att ge varje elev möjlighet att bli sedd och få rätt till det stöd som han eller hon behöver för att nå resultaten. Vi ändrar på båda de sakerna så att alla elever i den svenska skolan kan nå kunskapsmålen. Det är det enda som kan återupprätta och ge nya möjligheter i ett kunskapssamhälle. 80 () replik: Det blir svårt att hänga med i tankegångar, eftersom de säger att segregationen är stor mellan skolorna och sedan inte föreslår några åtgärder för att hjälpa de skolor, lärare och rektorer som skulle behöva extra mycket stöd för de elever det gäller. Man motarbetar de satsningar som vi gör just , de , och man motarbetar de 1 000 extra resurspersonerna som kan betyda jättemycket för de 100 skolor som inte är sämst utan som har tuffast förutsättningar. Jag delar helt din bedömning att är en bra skola, på samma sätt som jag delar uppfattningen jag försökte göra en poäng av det att presterar bättre än den borde göra enligt Salsamodellen men ändå inte når ända fram. Då är frågan om man ska resonera så: Jaha, presterar bättre än den borde göra. Bra, då behöver de ingen mer hjälp! Och ändå blir resultatet efter skolan att eleverna inte når upp ens i närheten av skolors resultat. Menar ni allvar med att utjämna skillnader för eleverna så måste ni göra mycket mer än ha de ambitioner som ni tyvärr saknar. 81 () replik: Det är ett resultat av en konsekvent socialdemokratisk politik att se till allt annat än kunskap i skolan. Det är det som gör att ni sorterar för livet, att var fjärde svensk elev inte längre når kunskapsmål, att man inte blir sedd, att man inte har kontrollstationer som tidigt upptäcker problem och att man inte har en ovillkorlig rätt till stöd för att nå fram till målen. Det är det som gör att bara var femte elev som börjar på individuella programmet tar sig igenom det och sedan tar sig igenom gymnasieskolan. Det är detta bristande kunskapsfokus som gör att inte ens tar sig igenom gymnasiet . Tala om sorteringsskola! Vilka hittar vi i bidragsberoende , de som kan läsa eller de som inte kan läsa? Vilka hittar vi i utanförskap eller arbetslöshet de som har gått en fullständig gymnasieutbildning eller de som inte har gjort det? Vi har en enorm arbetslöshet som naturligtvis påverkar också utfallet i skolan, men det krävs kvalitativa åtgärder för att följa upp varje enskild elev och tillföra stöd, och det krävs också ny finansiering. Då är det intressant att Socialdemokraterna konsekvent och gravt underfinansierar den svenska skolan. Vi tillför mer än vad regeringen gör till den svenska skolan, därför att det behövs både nya verktyg, nya kvalitetskrav och nya pengar. tillför ingenting av detta. Vi lägger 840 miljoner mer än på att se över målen och ta fram nya nationella prov och utvärderingar. Vi lägger en kvarts miljard på skolnära forskning, 680 miljoner på specialskolor för de elever som har det svårast, 30 miljoner på att se till att få in vad forskningen säger om hur man kan få bort mobbningen, 150 miljoner på att få bättre utbildade pedagogiska ledare, 2,6 miljarder på fortbildning av lärare för att få djup i både akademiska ämnen och i pedagogiken, 350 miljoner på att lärare ska få möjlighet att forska och fördjupa sig inom sitt yrke, 1,1 miljarder mer på förskolan för att tidigt förbereda barn för läs- och skrivinlärning och 240 miljoner på att rikta extra stöd vid kontrollstationerna till dem som inte når målen. har ingenting av detta. Han har tomhet och viss retorik. 82 () replik: säger: Vi tillför Det är alltså i sin budgetmotion. I alliansens program säger ni att ni inte är överens om finansieringen. Ni har alltså inte de här satsningarna gemensamt du råkar ha dem. Det är väl intressant att veta vad det blir av det efteråt. Det är lite provocerande att tro att lärarna i , på eller i inte har prioriterat kunskapsmålen. De har inte hajat varför de är lärare. De har inte förstått vad som är viktigt för eleverna. Kan det vara så att deras förutsättningar att jobba är något annorlunda än förutsättningarna för deras kompisar på Danderydsskolorna? Kan det vara så? Om vi drar den slutsatsen kan man inte skriva som ni gör, att av beror på skillnader inom skolan. Det är inte rätt analys, och då kommer man aldrig att kunna lösa de problem som svensk skola står inför. Det är inte konstigt att står för den här politiken just på det här området. Ni brukar inte vara så intresserade av att jämna ut villkor på andra områden heller. 83 () replik: Det har varit en lång skoldebatt , så vi ska inte hålla på i all evighet. Det är något mycket intressant som kommer upp just , i slutet av den här debatten, och det är tanken på klassamhället och skolan och hur man ska agera. Det intressanta är att , framför allt, arbetar socialdemokratin för att använda skolan som redskap för att avskaffa klassamhället. Alltså: Det är , och resultatet är det som du har beskrivit. Har ni aldrig ställt er frågan om inte själva tanken att göra skolan till ett redskap i kampen för det klasslösa samhället är fel? Jag vet att den skola som ni inte ville ha, den tidigare svenska skolan, producerade en stor grupp skapande människor som gjorde att från att ha varit ett fattigt land blev ett rikt land. Den producerade också en fantastisk grupp proletärförfattare, liksom utmärkta sätt att arbeta på i skolan, vilket bland annat speglas i en av de vackraste barnböcker som skrivits i världen, genom . Har ni inte gått fel till väga från början? 84 () replik: Nej, jag tror absolut inte att det är fel tanke att göra skolan till ett redskap för att uppnå jämlikhet i samhället, och jag trodde inte att jag skulle få den frågan från liberalerna. Det är klart att jag ser att det finns en begåvningsreserv i de utsatta bostadsområdena. Runtom i finns skolelever, barn och ungdomar, som inte får chansen, som inte tas till vara, och som därmed döms till en framtid som de egentligen inte borde ha. Man kunde givetvis önska att vi hade kommit längre på den resan eftersom allt inte är bra. När ni i kammaren beskriver allt som ett elände kunde ni väl också tänka på att är ett av de länder i världen som har minst inkomstskillnader mellan människorna. Jag tror att svensk skola, förskola, högskola, men också vår arbetsmarknadspolitik, haft oerhört stor betydelse för den jämlikheten, och jag vill inte ge upp den tanken. 85 () replik: Vi har tyvärr för lite tid för att nu kunna fördjupa oss i det, men vi kommer att ha gott om tid under valkampanjen. Inkomstskillnaderna visar på i första hand skattepolitiken, på sätt att behandla entreprenörer. Då förstår vi också varför vi i har en så statisk utveckling av inkomsterna, något som inte alls är av godo. Om man, när det gäller barnens möjligheter, hade satsat ordentligt, såsom vi vill göra, på kunskaper i läsning, skrivning och räkning, om man hade haft modet att se vad som kan åstadkommas och vad som inte kan åstadkommas, i stället för att i jämställdhetens, jämlikhetens och alla de stora idealens namn blunda inför verkligheten i skolarbetet, blir frågan: Hade ni inte då gett dessa elever en mycket bättre chans? Också vi satsar massor av pengar. Vi skulle kunna inveckla oss i det en miljard här och så många hundra miljoner där men det är inte huvudproblemet. Huvudproblemet är att från första skoldagen inrätta en skapande miljö i skolan. Det kan man dock inte göra om man blundar inför skolarbetets konkreta verklighet dag för dag. 86 () replik: Jag vill avsluta med att säga att vi nog är överens om ganska mycket. Att inrätta en skapande miljö för barnen måste vara målet för skolan. Jag, liksom även landets lärare och skolledare, instämmer helt i att i skolan måste handla om att lära sig att läsa, skriva och räkna. Det är självklart. Sedan får man inte blunda för förutsättningarna, precis som säger. Det hoppas jag att vi kan vara överens om. är ett av de länder som satsar mycket på skolan. Vi tror nämligen att om alla elever får möjlighet att komma med så skapar vi i slutändan också ett mer jämlikt samhälle, och vi tar vara på de begåvningsresurser som finns. Om vi ser på har vi för stora klyftor i det svenska skolsystemet. Min kritik av alliansen är inte bara att ni inte har en gemensam finansiering utan att ni faktiskt inte ser att vi måste utjämna villkoren mellan olika skolor för att kunna ge lärarna, rektorerna och eleverna samma chans. Det är min huvudkritik av den borgerliga alliansen. 87 () replik: förstår jag mig inte på Socialdemokraterna. Jag såg också dokumentären sidan älven och upprördes över att ingenting hänt, och jag tänkte: Tänk om man fått vara med och förändra politiken som gått så att vi hade kunnat visa att dessa barn och ungdomar kan få drömma, något som de nu inte får. Hur kan man som socialdemokrat, som så länge haft chansen, ta fram det som exempel? Klassklyftorna ökar i dagens samhälle, hur sorgligt det än är. Vi kan konstatera att de ökar, inte minskar. Det gäller även inom skolan. Det finns en segregation inom skolorna som bland annat handlar om svenskfödda elever och elever födda utanför . Det är inte alls ovanligt i stora skolor i närheten av att den ena gruppen lever på ena sidan och den andra gruppen på andra sidan. De möts bara på lektionerna, när de är tvungna, och det förekommer bråk mellan dem. Så ser segregationen inom skolorna ut . Lärarna får inte det stöd som de skulle behöva. Det är det som är problemet. Jag fattar inte hur ni ska kunna lura i dem en gång till att det är det ni vill ge och att vi inte skulle vilja göra det, att vi inte ser den problematiken. Det är där bristen finns. Lärarna får inte stöd av den politiska världen, och inte heller av det omgivande samhället, när de befinner sig i svåra situationer i de skolor som gett exempel på. Skillnaden i beror kanske på att föräldrarna där ställer upp mer eller vad det nu kan bero på men lärarna behöver stöd, och det har de inte fått från den politiska världen. Som gammal lärare vet jag att det är så. 88 () replik: Jag tog upp exemplet På andra sidan älven för att jag upprörs över det. Det är bra att också upprörs över det. Klassklyftorna har ökat i och i skolan, men inte för att vi anställt 15 000 fler lärare i skolorna, inte för att vi anställt 6 000 fler förskollärare, inte för att vi sänkt avgifterna i förskolan så att fler barn har möjlighet att gå där . Det är inte därför klassklyftorna ökat i det svenska skolsystemet. Om du menar att ni har en politik för att minska klassklyftorna i skolan undrar jag: Kan du ge några exempel, några krav, på sådant som minskar klassklyftorna genom att ni tillför resurser till de skolor som har störst behov? 89 () replik: Jag tycker att borde vara lite mer försiktig. Har ni anställt 6 000 nya lärare i förskolan? Har ni gjort det? Ni gick till val på att ni skulle göra det, och de föräldrar som då hade barn som var har barn som är . har ni börjat anställa, och ni har lyckats komma en liten bit på väg. är det val igen, och då kan ni ju ta om den valsen. Ni har börjat anställa lite grann. Jag vet inte om ni är färdiga med de 15 000 lärarna heller. Det är möjligt; jag har inte kollat upp det. I vilket fall som helst bör vara lite mer försiktig. Barn och elever, ungdomar, behöver strukturer, och lärare behöver känna att de har det omgivande samhällets och politikernas stöd för att skapa de strukturerna. Där ligger det stora misslyckandet i socialdemokratisk skolpolitik. De har skapat en osäkerhet hos personalen i skolan om vad som gäller och vad som inte gäller. Det har lett till att många hellre tittar bort när det händer saker för att inte utsättas för att göra fel, kanske bli anmälda och dras in i något som de inte alls vill dras in i. I stället borde lärarna få känna att de har politikernas stöd för att skapa ordning och trygghet. Det handlar ju inte om att slå eleverna i huvudet utan om att skapa strukturer som gör att de kan fungera i vardagen och som gör det lättare för dem att ta till sig kunskap. Om det inte är ordning i skolan kan eleverna inte lära sig. De sitter och funderar på var de ska gömma sig på rasten, de har ingen toalett att gå på för den är trasig, allt är kaos. Hur ska de då kunna ta in den kunskap som de behöver just för att få möjlighet till det som vi båda nu efterlyser, att kunna drömma om en ny framtid? Jag förstår inte det. 90 () replik: Jag ska börja med att ge rätt på två punkter. För det första: Ordning och trygghet är helt avgörande för elevernas möjlighet att ta till sig kunskap. Inte minst är det viktigt för de elever som har störst problem i skolan. Tryggheten och studieron är jätteviktig för att de ska kunna ta till sig kunskap. För det andra har rätt i att jag kanske slarvade när jag sade att vi hade anställt 6 000. Vi har öronmärkt pengar för att anställa 6 000. Det har också gått mycket bra med de 15 000. De kommer att vara klara . De allra flesta kommuner dock inte min hemkommun , tyvärr har tagit emot alla pengarna, alltså de pengar som ska gå till skolan. , som är en moderatstyrd kommun, har valt att inte anställa, men det kan vi ta i en annan debatt. Det intressanta är att lyckades undvika ett enda exempel ur det nämnda papperet, det som ger mer resurser till de skolor som har störst behov av hjälp. Jag tror att skolan kommer att bli en av de stora valfrågorna, för svensk skolas största utmaning är att ge eleverna i samma chans som eleverna i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 5 § Stöd till polisen vid terrorismbekämpning Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU17 Stöd till polisen vid terrorismbekämpning (prop. 2005/06:111). 91 (m): För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2, även om vi moderater naturligtvis står bakom samtliga reservationer där vi finns med. Huvudförslaget i den proposition som vi nu ska behandla är att Försvarsmakten ska få vidgade möjligheter att ge polisen stöd vid terrorismbekämpning. Det är något som vi moderater har krävt tidigare, och vi tycker att förslaget i huvudsak är bra. Egentligen är det närmast en självklarhet att man i ett litet land som samverkar över myndighetsgränserna och nyttjar de resurser man har så effektivt som möjligt i krislägen. Just terroristangrepp är en typ av krisläge där viktiga samhällsfunktioner och viktiga värden ofta står på spel. Det är ändå viktigt att det finns en rågång mellan Försvarsmakten och andra myndigheter. Man ska vara noga med det. Man måste veta vem som har ansvar för vad, och man måste också veta vem som har befogenheter att ingripa och utöva tvång mot enskilda. Jag tycker att regeringen i propositionen har rett ut detta på ett ganska vettigt vis. Desto märkligare är det att regeringens samarbetspartier yrkar avslag på alltihop. De yrkar avslag på att man ska kunna använda vissa resurser från Försvarsmakten i krislägen och hävdar att det är polisen som ska bekämpa brott i fredstid och upprätthålla ordning. Ja, det tycker vi nog alla, men i den här propositionen handlar det om extremsituationer. Den genomgång som har gjorts visar att det finns tänkbara terroristangrepp där polisen inte klarar den uppgiften. Mig veterligen har varken eller förordat några ökade resurser så att polisen skulle kunna klara av de uppgifter man nu anser att polisen ska ha. Från vissa håll sägs till och med att man vill avväpna polisen. Jag ser framför mig hur man i en allvarlig situation ska ha obeväpnade poliser som ska försöka hävda tryggheten i landet visavi grova brottslingar. Det är oseriöst och omdömeslöst att inte försöka se till att vi kan försvara medborgarna och landet i händelse av extrema terroristangrepp. är ingen fredad ö långt från resten av världen. Vi vet att vi som ett land i en internationaliserad värld kan utsättas för denna typ av angrepp. Det är klart att vi i måste ha ett regelverk för att på bästa sätt kunna hantera sådana situationer. finns det här i kammaren en majoritet för att ta ansvar i detta ärende, och det är bra. Vi moderater har tillsammans med allianspartierna framhållit att vi tycker att man borde kunna göra det möjligt att använda försvarsresurser även i en del andra situationer där polisen inte klarar av uppgifterna. Det finns möjligheter , men vi skulle vilja ha ytterligare några. Detta borde regeringen låta utreda. När det händer något riktigt allvarligt står man annars lätt med byxorna nere, och i efterhand undrar man varför man inte gjorde det man borde. Vi tycker att man i förväg borde fundera över de situationer som kan uppkomma. Liksom man har gjort i propositionen bör man reda ut hur beslut ska fattas, vilka regler som ska gälla och så vidare, så att man inte måste hasta i väg när det kommer en oväntad situation. Vi anser också att ska informeras om och när regeringen har gett polisen befogenheter eller rätt att använda försvarsresurser. Där är det märkliga att Socialdemokraterna menar att vi inte kan fatta ett sådant beslut i därför att regeringen funderar över hur man ska ha det med den parlamentariska insynen. Det vore väl självklart att man redan nu sade att det är naturligt och viktigt att parlamentet får besked så snabbt som möjligt när man har tagit ett sådant beslut? Det har ju att göra med tryggheten i regelverket. har vi tillsammans även om alla partier kanske inte har varit med på allt fattat en rad beslut som syftar till bättre beredskap och bättre förmåga att bekämpa terrorism. Det är ingen enkel uppgift; det vet vi alla. Man vet inte riktigt hur denna typ av kriser kan se ut. Terrorismen ser annorlunda ut än den gjorde . Likafullt är det viktigt att vi funderar över vad som skulle kunna hända och förebygger problem genom att se över regelverk, fatta beslut och förbereda oss förhoppningsvis för en situation som aldrig ska inträffa. Även den grövre brottsligheten ligger i vissa avseenden mycket nära det som definieras som terrorism. Denna brokiga skara av beslut det kommer säkert fler beslut framöver har föranlett att vi moderater har efterlyst en nationell strategi som håller samman arbetet. Jag tror att det är viktigt att man har en bättre samordning av de olika delarna. En strategi gör det lättare att samordna arbetet mellan polisen och andra myndigheter. Vi efterlyser också bättre samordning mellan polisen och andra myndigheter när det gäller underrättelser. Det framgår av betänkandet att en del av detta är på gång, men vi tycker att det behöver skyndas på och hitta sina former. I en reservation efterlyser vi också mer samordning inom . Innan jag gick upp i talarstolen läste jag några rader om att man hade olika möten och så vidare. Men erfarenheterna från och den kritik som har riktat mot flera statsråd gör att man måste ta detta på större allvar. Vi behöver en bättre samordning inom . Vi behöver ett organ eller en plan som håller samman de olika delar som måste fungera i en kris. Jag yrkar som sagt bifall till reservation 2. 92 (): Demokratin kan reta gallfeber på vissa människor. Demokrati, innefattande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, stör vissa människor till den grad att de är beredda att begå enorma brott. Vi ska inte vara mer blåögda än att vi inser att det faktiskt förhåller sig så. Därför måste demokratin skyddas. Vi som står upp för demokratin har inte bara en rättighet utan också en skyldighet att försvara oss. Vissa länder är större måltavlor för terroristbrott än . Dessa länder finns representerade i vårt land. har, som en del av den demokratiska gemenskapen i världen, ett ansvar enligt internationell rätt att göra allt för att motverka och bemöta terrorhot mot alla människor i vårt land. Det finns tre perspektiv att tänka på i kampen mot terrorism. Det handlar om att förebygga, att bekämpa och att kunna reparera eventuella skador. Jag vill börja med att tala om det förebyggande arbetet. Vi ska sända ekonomiskt bistånd för att bidra till en ekonomiskt rättvisare värld. Men framför allt måste vi intensivt stödja demokratisering och demokratiska krafter. Man ska komma ihåg att terrorister, och främst då ledarna, i regel inte är fattiga utan rika. Terrorism utgår i hög grad från idéer. Det gäller att hålla emot den radikalisering som vi ser av unga muslimer . Radikalisering sker inte bara långt bort utan också här hemma. Här i har det funnits klart oroande exempel. Jag kan till exempel nämna det åtal som just väckts gällande attacken mot en vallokal i och det faktum att det finns organisationsföreträdare på hög nivå som vill införa muslimska lagar i . Det är väldigt bekymmersamt. Att det sker en betydande finansiering av terrorism från är också mycket olyckligt. Tyvärr räcker det inte med att enbart på ett mjukare sätt förebygga brott. Vi behöver också en effektiv bekämpning. Polisen måste få nya verktyg såsom buggning och förebyggande avlyssning. Även organisationen av de brottsbekämpande myndigheterna måste förbättras. I detta betänkande har vi i en reservation för att förbättra organiseringen av underrättelsehantering. har vi många myndigheter som bidrar i kampen mot de grova brotten. Den öppna polisen och säkerhetspolisen kan ses som självklara brottsbekämpare. Men även , , , militära underrättelsetjänsten, och är viktiga aktörer. För att effektivt kunna bekämpa grova brott krävs bra informationsunderlag. kan de myndigheter och verksamheter som jag just räknade upp hantera ett och samma ärende men ändå vara ovetande om information som de andra besitter i ärendet. Det måste upphöra. föreslår därför att de olika underrättelse- och analysenheterna samordnas i ett nationellt underrättelsecentrum. Om vi inte lyckas förebygga och bekämpa brott måste vi kunna minimera skadorna och reparera. För stora skador som kan bli resultatet av en terroristattack krävs det en väl fungerande krishantering i stort. Det beslut vi debatterar, om att tillåta polis att avropa militär hjälp vid terrorismbekämpning, är viktigt och bra. Men vill gå lite längre. Vi måste rusta för det värsta och det mesta. Det gäller att tänka efter före.