prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Här finns lämpliga journaluppgifter samt möjligheter att kontakta och att kommunicera med sina vårdgivare. Det kommer, är det svar jag fått. Trots att strategin betonar vikten av tillgången till hälso- och kvalitetsinformation för både patienter och vårdansvariga saknas det handfasta förslag om att öppna kvalitetsregistren samt länka dem till IT-strukturen. Det kommer, är det svar jag brukar få. krävs det enligt vår uppfattning att vi ökar tempot och att vi går från ord till handling. Lagar och förordningar måste anpassas. Vad gör bästa och största möjliga nytta? Vi vill se en tidsplan, en finansiering och en tydlig organisation när det gäller användningen av IT i vården. Hur utvecklar vi en nationell standard för IT i vården och omsorgen? Det kommer, är det svar jag brukar få. Den årliga kostnaden för IT i vården uppgår , enligt uppgift, till ca , och då är inte kommunerna inräknade. Det är stora belopp, och det är viktigt att de används rätt. Ett ambitiöst förverkligande av IT-strategin förutsätter investeringar som kan uppgå till mångmiljardbelopp. En renodlad statlig finansiering kan knappast vara aktuell. Vi vill se en tydligare strategi för finansieringen; hur resurser till detta gemensamma projekt kan mobiliseras. , med stöd av övriga allianspartier, för fram att det också behövs aktörer och finansiärer utanför det allmänna. Till exempel kan en PPP-lösning, Private Public Partnership, vara en lösning. Vi har inte kommit till den typen av frågeställningar , brukar vara det svar som man får. Sammanfattningsvis: Äntligen finns IT-strategin för beslut. Den ger en hyfsad grund, men mycket återstår. Jag och vill medverka till att öka tempot i genomförandearbetet för patientens och för den enskilda människans skull. 175 (): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och yrka avslag på de reservationer som det har yrkats bifall till under debatten. används självfallet IT i sjukvården, men vi kan konstatera att användningen varierar mycket inom olika sektorer inom vården. Ett problem är, som redan antytts i debatten, att många av vårdens IT-system inte kan kommunicera med varandra. Ja, det finns till och med exempel på att man inom samma landsting inte kan kommunicera med varandra. Ett givet användningsområde för IT i vården är elektroniska recept. När den möjligheten infördes kunde vi se och konstatera att det tog väldigt olika innan de olika landstingen klarade av detta med elektroniska recept. Tusen blommor har blommat när det gäller IT i sjukvården skulle man kunna säga. Elektroniska patientjournaler är ett givet användningsområde. Och den som med egna ögon har sett ett journalarkiv i svensk hälso- och sjukvård inser självfallet att IT är ett enormt hjälpmedel för att hålla reda på alla dessa uppgifter som finns om oss patienter. Behovet av en nationell IT-struktur för vård och omsorg är således alldeles givet. I skrivelsen redogörs för den grundsyn, plattform, eller vad man ska kalla det, som kommer att gälla för det fortsatta arbetet. Man kan säga att det i princip är tre olika grupperingar som kommer att ha nytta av detta. Först och främst är det självfallet medborgarna och patienterna som kommer att få möjlighet att boka tid för sina besök med mera. Dock ska vi kanske påminna oss om att vi kommer att ha grupper i det svenska samhället som inte kommer att ha tillgång till IT, och de måste självfallet också få en bra service. För personalen i vården är det givet att detta är och kommer i än större utsträckning att vara ett mycket bra hjälpmedel för att effektivisera arbetet och för att kunna garantera patientsäkerheten. För dem som är ansvariga för vården kommer ett utvecklat IT-stöd att vara en oerhört stor tillgång för att kunna följa upp vårdens kvalitet, för verksamhetsstyrning och för resursfördelning inom vården. Ett modernt IT-system i vården kräver effektiva säkerhetslösningar, att man har system för uppföljning av vårdkvalitet, för uppföljning av tillgänglighet och för stöd för verksamhetsuppföljning. Regeringens skrivelse lägger nu en plattform, en gemensam grundsyn, för det fortsatta utvecklingsarbetet. En given styrka är att den här plattformen, grundsynen, har utarbetats i samverkan mellan stat, kommuner, landsting, , , med flera. Det är alltså ett arbete som har framtagits på ett helt annat sätt än det som framskymtar i några skrivningar i reservationerna, där man pratar om statliga direktiv som ett arbetsredskap i det här sammanhanget. Jag tror att den form som handlar om samverkan mellan de inblandade parterna är att föredra. Men det här är det första steget. Det krävs självfallet vidare arbete, och det krävs flera etapper. Det krävs en andra etapp där man diskuterar omfattning, finansiering, beslutsformer, eventuella statliga stimulansmedel och genomförandeprocessen efter det att den här strukturen är lagd. Jag utgår från att det arbetet kommer att bedrivas i samverkan och med högsta möjliga hastighet. Jag kan konstatera, efter att ha lyssnat på de fyra så kallade allianspartierna här, att i sak finns det inga invändningar mot det som står i texten. De säger tvärtom att de tycker att detta är en hygglig skrivelse, om jag kommer ihåg ordanvändningen rätt. Det som de diskuterar i sina reservationer är i princip det som är andra etappen i det här arbetet, och andra etappen är ju den som man är mitt uppe i nu och som ska slutföras . Vi vet att en skrivelse också om den andra etappen kommer . En viktig pusselbit i allt detta arbete är det jobb som gör just . Det kommer att bli kniviga frågeställningar efter det att utredningen har lagt fram sitt betänkande. Det är jag själv ganska övertygad om, därför att som någon redan sagt är det en avvägning mellan riskerna med att registrera saker och ting, att uppgifter hamnar fel i obehöriga händer, och det självklara, nämligen att ett bra IT-system är en tillgång för att utveckla svensk hälso- och sjukvård. När kommer och när förslagen efter remissbehandling kommer till kommer självfallet att få diskutera de här frågorna. Det kommer att kräva en kanske ännu mer seriös hantering än just den plattform och den strategi som vi diskuterar . Jag yrkar bifall till denna skrivelse. 176 () replik: Jag vill använda min replik till att instämma i avslutning på anförandet, att det här i fortsättningen ska gå med högsta möjliga hastighet. Sedan vill jag tacka för alla härliga och roliga debatter vi har haft . Som av en händelse har vi förstått att det är sista debatt här i , åtminstone som vi vet . Jag tycker att det finns all anledning att säga ett stort tack till som alltid har varit väl påläst. Vi har inte alltid haft samma åsikter. kommer från landstingsvärlden precis som jag. Det känns oerhört roligt att också kunna tacka en så kallad motståndare för allt roligt som vi har haft. Jag hoppas att vi ska kunna kommunicera via IT även när du har slutat här. Då behöver du faktiskt bara svara på de mejl som du vill. Men jag är helt säker på att vi kommer att behöva kommunicera och använda varandras erfarenheter även efter det att nu frivilligt lämnar . Tack så jättemycket, , för många härliga debatter! 177 () replik: Jag blir nästan tagen. Tack för de vänliga orden, . Du sade att du ville instämma i det sista jag sade. Du får gärna instämma i allt jag säger, men det kanske är att begära för mycket. Det är sant, detta är alldeles säkert min sista debatt. Jag blev sjukvårdspolitiker som nyinvald i 1976. som sjukvårdspolitiker tycker jag att det är dags att sätta punkt. Jag kanske kommer tillbaks som pensionärspolitiker eller i något annat sammanhang. Vi får se. 178 () replik: Jag säger bara: Allt gott till dig, . 179 () replik: Jag får väl instämma och säga ett stort tack till för de debatter som vi har haft, även om de inte har varit så många eftersom det är min första period här i . Vi har ju också gemensamma diskussioner när det gäller landstingen. Jag är ändå lite bekymrad för just det här tempot. Kommer detta att innebära att vi kommer att se att det blir verklighet av alla dessa vackra ord? Det är nämligen en bra IT-strategi. Jag har läst den från pärm till pärm, och jag kan hålla med om att det är väldigt mycket i den här plattformen som vi alla berömmer, även om det har tagit tid innan den kom så här långt. Men kommer nästa steg nästa etapp. säger att det ska gå fort, men min fråga kanske då kommer att handla om tålamod till slut: Hur är det när det går fort i ? 180 () replik: Ja, det varierar ju, höll jag på att säga! Är det fråga om grundlagsfrågor tar det ju årtionden. När det gäller sjukvårdsfrågor är min förhoppning att det går fortare än så. Arbetet är upplagt på det sättet att det sker i samverkan mellan staten och berörda parter, och det är klart: Det förutsätter att alla parter drar sitt strå till stacken för att det ska gå så fort som möjligt. Jag är i alla fall ganska övertygad om att i den mån det ankommer på staten är staten väldigt angelägen om att det ska bli högsta möjliga tempo i detta arbete. 181 () replik: Ja, det gäller ju både tempo och pengar ekonomin i detta. Vi vet att det kostar en hel del att göra de här satsningarna. Någon typ av medel måste också regeringspartiet och vänsterkartellen ta fram i den fortsatta satsningen. Vad sätter du för summa på den här satsningen, som ni eventuellt kommer att göra? 182 () replik: Det är det som ligger i etapp nr 2 att diskutera. Vi brukar inte från socialdemokratiskt håll börja med att sätta ut en summa, utan vi brukar först analysera problematiken och räkna på vad det kostar och sedan ta en diskussion om hur vi fördelar kostnaderna. Det är socialdemokratisk arbetsmetodik kanske lite tråkig och grå, men det är enligt mitt sätt att se den mest framkomliga vägen om man ska jobba i samverkan med andra parter. Ska man jobba enligt direktiv så kanske man kan jobba på ett annat sätt. 183 () replik: Tack, , för goda ord från talarstolen! Men när det gäller det här med samverkan är det väldigt viktigt att ta till sig att även vi i oppositionen kan ha goda saker att ge i den samverkan, vilket vi också försöker göra i en del av våra reservationer. förvånades över att det till och med fanns landsting som saknade kommunikation mellan sina patientjournaler inom samma landsting. Jag vet sjukhus där man inte kan kommunicera inom sjukhuset. Jag vet kliniker där man inte kommunicerar därför att man har olika system på kliniken. Det beror på att systemen har byggts upp efter helt olika behov när de en gång har tagits fram. Att de inte kan kommunicera med varandra beror på att vi saknar och har saknat någon form av nationell strategi vad gäller begrepp och termer, vilket jag i mitt anförande försökte belysa något. Jag tror att det är väldigt viktigt att de saker som vi har frågat efter faktiskt kommer och kommer fort. Ju längre det dröjer, desto mer hinner vi få av de här disparata delarna av patientjournaler, och det är inte bra. Det är ingen av oss, varken eller jag, som vill ha det så. I reservationerna försöker vi peka på några punkter som vi tror är viktiga att ta med sig i det fortsatta arbetet. Jag ska inte gå in på dem just nu jag kanske gör det nästa replikskifte men jag tror att det nog är en god idé att ta till sig det som sägs i reservationerna för att få den samverkan som säger sig vilja ha. 184 () replik: Jag känner självfallet också till att det internt på vissa sjukhus finns problem med kommunikationen, och det är ju än värre än när det inte går att kommunicera inom ett enskilt landsting. Ingetdera är bra. Jag kan konstatera att både borgerligt styrda landsting och socialdemokratiskt styrda landsting har varit så att säga delaktiga i att situationen ser ut som den gör, så skuldbördan för detta är delad, helt klart. För mig är IT i vården ingen politisk stridsfråga, utan jag tycker för min del att alla intressenter här har ett gemensamt ansvar för att få fram bästa möjliga lösning. IT är ett redskap för att utveckla vården och utveckla servicen till patienterna egentligen är det inte mycket mer än så men självfallet är det en styrka om vi kan ha, som jag efter den här debatten uppfattar att vi har, en gemensam syn på den plattform som ligger här. Det är en styrka för det framtida jobbet med IT-utveckling inom vården, som jag ser det. 185 () replik: Den reflexion som jag gjorde var inte menad att lägga skuld på något landsting eller annat. Ska här läggas skuld så hamnar den i så fall lite högre upp. Att alla de här systemen har fyllt ett behov när de har införts, och de fyller också ett behov , nämligen att vara produktionsstöd. Det kan gälla diabetesjournaler, hjärtjournaler, allmänna patientjournaler på data med mera. Var och en har fyllt sitt behov. Anledningen till att de har blivit olika i sin systemstruktur, framför allt när det gäller begrepp och termer, är att vi har saknat det övergripande stöd som det finns behov av. Jag vet att Spri höll med begrepp och termer, och man kom en bit på vägen, men det blev liksom aldrig klart. Vi står fortfarande där och saknar en del av de gemensamma strukturerna även när det gäller informationsteknik och en del annan teknik. Jag tror att det är viktigt där tror jag att vi är överens att de här sakerna måste skyndas på. Vi kan klaga över att det har tagit , men gäller det att se härifrån och framåt. går vi i så rask takt som möjligt framåt. Vad krävs då för detta? Det är en del av det som vi pekar på i våra reservationer. Vi behöver både morot och piska för att komma dit, och vi tror att det är viktigt att försöka hitta former så att tempot blir betydligt raskare än vad det har varit . Det är inte så att man på något sätt ska förbjuda eller tycka att det är fel att de system som har införts i sjukvården har införts. Felet har varit att man då inte har haft förutsättningar att få likhet i termer och begrepp, informationsstruktur och liknande. Det är bland annat det vi eftersträvar. Sedan finns det också många andra goda saker i reservationerna som vi tycker att vi vill peka på för att få denna samverkan för framtiden och göra det bästa möjliga för patienterna med hjälp av IT. 186 () replik: Jag är heller inte ute efter att fördela någon skuld. Jag konstaterade bara att utvecklingen fram till har varit som den har varit. Jag tror att det den här skrivelsen handlar om, nämligen att försöka att jobba i samverkan, oavsett om det är fråga om staten eller kommuner och landsting, är rätt infallsvinkel på det här problemet. Det jag är lite rädd för är att ni i era reservationer talar om statliga direktiv på det här området. Det måste till en finansiering där båda parter är med, som jag ser det, och då måste man jobba tillsammans med att utveckla det här jobbet. Ordet direktiv är för mig kanske inte det rätta ordet i det sammanhanget. Ni använder det tyvärr ganska ofta i era reservationer. Jag ser detta som ett gemensamt arbete där man jobbar fram en samsyn och där man gör jobbet gemensamt. 187 (): Jag ska börja med att instämma med kamraterna i socialutskottet och tacka för gott samarbete under den mandatperiod då jag har haft förmånen att samarbeta med . IT-strategi för hälso- och sjukvården har varit ett område som drivit sedan förra mandatperioden. Vi har pekat på vikten av ett enhetligt och kompatibelt system. Användarvänlighet och funktionssäkerhet är det viktigaste för oss. består av både storstad, småstad, glesbygd och landsbygd, och alla har rätt till en god hälso- och sjukvård. Bra IT-system kan överbrygga avstånd när de fungerar optimalt. Som exempel kan nämnas telemedicin, kompetensspridning via IT-konferenser och dokumentation. Men IT-strategin får inte bli exkluderande. Vård och omsorg handlar om kontakt och kommunikation mellan människor. Alla kan inte, vill inte eller tål inte elektroniska hjälpmedel och kommunikationer. Vi vill inte heller se en utveckling där personal på äldreboende ersätts av larmsystem. Vi vill se larmsystem och teknik som i stället ger mer utrymme för personliga relationer och underlättar vården. Att ersätta människor med teknik underlättar inte utan skapar osäkerhet och otrygghet. Därför är det viktigt att personer med vårdkompetens finns med när dessa system utformas. Vi har noterat att den nationella IT-gruppen tyvärr bekräftar gamla könsmönster. Hälso- och sjukvården, som domineras av kvinnor i den vårdande delen, domineras av män i den tekniska delen. Vi kan konstatera att det i den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg sitter åtta män och fem kvinnor. Bland annat företräds och Kommuner och Landsting av enbart män. Det är ett observandum som regeringen bör ta ansvar för och kan ta ansvar för. Avreglerade marknader och köp-sälj-system är inte en nationell IT-strategi för sjukvårdens bästa. Vi i besökte under förra mandatperioden och imponerades där av en välutvecklad telemedicin. kunde vi konstatera att till exempel inte kunde använda den förträffliga telemedicinska utrustningen på grund av att företaget ville ha för att sjukhuset skulle få använda kabeln. En sådan situation vill inte vi ha i . IT i vården ska utgå från behov och, för att använda en klyscha, utgå från patienterna. Bokningssystem och dylikt får inte bli en möjlighet endast genom datateknik. Vi kan inte förutsätta att alla har tillgång till datorer eller vill använda dem. Pratar vi om kommunikation måste behovet och syftet styra och inte teknikintresset. Och låt inte detta bli männens domän och gräddfil i vården! Vi emotser också att den nationella IT-strategigruppen kommer att arbeta med det tillkännagivande om Pion som socialutskottet har gett. 188 () replik: Jag vill börja med att hålla med . Det är väldigt viktigt att IT i vården inte används för att ta bort kontakten mellan vårdgivare och patient. Det är otroligt viktigt att människor vårdar människor; där håller jag helt med. Tanken är ju att detta ska kunna ge möjligheter att få resurser över till att kunna vårda människor på ett bättre sätt. Däremot finns det naturligtvis människor som på olika sätt kan vara hjälpta av att ha direktkontakt med vårdgivare med hjälp av IT. Det kan vara vård i hemmet där man via uppkoppling kan berätta om man är klar och redig och klarar av att hantera utrustningen för sin distriktssköterska eller distriktsläkare vad man lider av. Det finns också en del andra sådana försök som görs. Det är dock viktigt, det håller jag med om, att det måste vara personer som vill och kan hantera detta. Jag var dock tvungen att bara ställa en fråga. sade alldeles angående att tog betalt för att dra fram en kabel till ett sjukhus, och detta ville inte på något sätt vara delaktiga i. Menar att man inte ska ta betalt för tjänster? Jag förstod inte riktigt det där. Jag vill gärna få det utvecklat. 189 () replik: Att tog betalt för att dra fram en kabel vet jag ingenting om. Det handlade om att vill ha om sjukhuset använder kabeln. Det finns en fin fiberkabel som är dragen, men vill ha för det. Detta har inte sjukhuset på budget för. Det är naturligtvis en komplikation för sjukhuset och för dess möjligheter att använda det här fina systemet. Detta måste förebyggas redan från början genom att det också finns finansiering för det här. 190 () replik: Naturligtvis är det så att det man beställer och vill ha får man betala för, och då är det viktigt att det finns finansiering för det. kan inte jag hur det ser ut längst däruppe i . Naturligtvis finns det dock olika alternativ att kommunicera med, och det finns också olika företag som kan slåss och bjuda om att få erbjuda en datakommunikation till sjukhuset. Men det är klart att det måste vara på rimliga villkor. Jag ville bara höra om ni över huvud taget var helt emot detta att man kunde ta betalt för tjänster och liknande. Så var det alltså inte, utan det gällde en viss kabel här. Okej, jag är nöjd med det svaret. Jag vill också tillägga en sak jag har faktiskt drygt en minut kvar. sade alldeles att det är viktigt att IT inte blir en mansdomän, så att säga, att bara män jobbar med IT-frågor. Det tycker jag är oerhört viktigt, och det tror jag nog att alla här i kammaren bejakar. Jag kan bara ta ett exempel från min egen verksamhet jag har jobbat med IT där vi faktiskt har haft mer än hälften kvinnor av dem som har deltagit, i både ledande och producerande funktioner. Det har varit väldigt stimulerande och givande. Jag tror att det är väldigt viktigt att få både kvinnors och mäns perspektiv på vården. Eftersom det är kvinnor som till allra största delen arbetar i vården är det viktigt att de också får ett stort inflytande på hur dessa system kommer att fungera. De ska ju använda dem. 191 () replik: Då är vi helt överens om att IT inte ska bli en gräddfil för män. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkanden /06:SkU23 Ett regionalt förhöjt grundavdrag /06:SkU27 Skattelättnad för bilar i vissa miljöklasser 2005/06:SkU28 Beskattning av europakooperativ betänkanden /06:JuU33 En modernare kriminalvårdslag 2005/06:JuU19 Barn som bevittnat våld 2005/06:JuU34 Ingripanden mot unga lagöverträdare 23 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:408 av ()till statsminister annandagen 2004 2005/06:409 av ()till statsrådet ansvar för SJ:s tågtrafik i 2005/06:410 av ()till utrikesminister beslut om inresevisum för Hamasministrar 2005/06:411 av von der Esch (kd)till samhällsbyggnadsminister 2005/06:412 av ()till utbildnings- och kulturminister oberoende 2005/06:413 av ()till statsminister för 2005/06:414 av ()till statsrådet storlek och studenters ekonomiska situation 2005/06:415 av ()till jordbruksminister av den svenska fiskeflottan Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1635 av ()till utrikesminister och 2005/06:1636 av ()till jordbruksminister 2005/06:1637 av ()till statsrådet 2005/06:1638 av ()till utrikesminister mot oppositionella i /06:1639 av ()till utbildnings- och kulturminister svenska tv-marknaden /06:1640 av ()till statsrådet kriterier för bidrag 2005/06:1641 av ()till näringsminister för småföretagare 2005/06:1642 av ()till utrikesminister i Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit