prot · GT0990 · 2006-03-20 00:00:00 — Sedan är det självklart så att när det är aktuellt med en ambulanstransport i samband med en hjärtinfarkt så är det andra frågor som är ännu mer akuta än kanske hjälpmedlet i just det fallet. Jag tror att man måste ta hänsyn till att sjukvården har att göra de prioriteringarna. Att se att det finns problem är inte samma sak som att det alltid ska stiftas en ny lag. Jag tror att funktionshindrades rätt och möjligheter att kunna delta på lika villkor i samhället och att också kunna ha goda möjligheter för sin rehabilitering eller för sin sjukhusvistelse är en mycket viktig fråga. Det är säkert så att vi kan behöva göra fler insatser i det avseendet, men utifrån det underlag jag har fått fram är jag inte beredd att gå fram och föreslå någon ny lagstiftning när det gäller transport av särskilda hjälpmedel. 43 (): Inte blev det så mycket mer sagt från i det här inlägget. Min fråga till är egentligen: Vilket råd ger till , , och ja, lever inte längre, men de andra när de hamnar i den här situationen? Ska de börja bråka och krångla då i den akuta situationen? Ja, det kan de inte. Vad är det för råd ger till dem? Det här är trots allt regeringens ansvar. försöker krypa ifrån sitt ansvar totalt. Jag får, tycker jag, inte något svar på min fråga. Jag skulle vilja ta ett citat från en , Positively : I wish that for just one time You could stand inside my shoes And just for that one moment I could be you Jag hoppas förstår vad jag menar med de raderna. Det är det här med inlevelseförmågan, empatin, att sätta sig in i andra människors situation. Hela den här debatten som vi har haft tillsammans tyder på total avsaknad av detta. säger: Det är så få, och därför behöver ingenting göras. För mig räcker det med att det är en som råkar ut för det här för att vi skulle behöva göra någonting. Det är mina slutord. 44 Statsrådet (): Det skulle vara trevligt om också försökte ställa sig i andra människors skor och se hur det är att uppleva situationen för människor som lever under utsatta förhållanden, om man tar hänsyn till de olika förslag som lägger fram på olika områden för att försämra för många människor som redan lever utsatt. Det är en misstolkning att säga att jag säger att ingenting ska göras. Däremot ska inga nya lagar stiftas det är min bedömning. Det finns möjligheter att lösa de här problemen, och det gör man också i de allra flesta fallen. Det betyder att det finns möjlighet att lösa situationen också i de fall som de har tagit upp. Jag anser att de förutsättningarna finns ute hos sjukvårdshuvudmännen. Min lösning är inte att vi ska stifta en ny lag för att åtgärda detta. Förutsättningarna för att kunna lösa detta pragmatiskt finns ute hos sjukvårdshuvudmännen och fungerar i de allra flesta fall. De bör kunna göra det i alla fall. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:295 om analys av lagstiftningen ur ett könsmaktsperspektiv 45 Statsrådet (): har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till ytterligare analyser av lagstiftningen ur ett könsmaktsperspektiv. Skrivelsen Jämt och ständigt (2002/03:140) innehåller regeringens jämställdhetspolitik för mandatperioden 20022006. Den gör klart att alla statliga myndigheter, inklusive , ska jämställdhetsintegrera sin politik och sina verksamheter utifrån ett könsmaktsperspektiv. Det gäller självfallet också lagstiftningen inom regeringens alla politikområden. Som ansvarig för samordningen av regeringens jämställdhetsarbete svarar jag för övergripande initiativ och uppföljning av arbetet med jämställdhetsintegrering i beslutsprocesser. Jämställdhetsintegrering av en process innebär ett långsiktigt och systematiskt arbete. Det omfattar flera delar, bland annat förtydligande av styrningen, utveckling av metoder och utbildning till stöd för arbetet samt genomförande av jämställdhetsanalyser. antog regeringen en särskild plan för att genomföra jämställdhetsintegrering i . Den utgör en ram för hela arbete med jämställdhetsintegrering fram till och med . Enligt planen ska jämställdhet på ett konkret och tydligt sätt finnas med och tillämpas i alla led av beslutsprocesserna och i de centrala dokument som regeringen beslutar om, såsom kommittédirektiv och propositioner. Planen följs upp med utgångspunkt i ett antal indikatorer som bland annat har anknytning till lagstiftningsprocessen såsom kommittédirektiv, statliga offentliga utredningar, departementsskrivelser, lagrådsremisser och propositioner. För att nå upp till regeringens övergripande jämställdhetsmål har varje departement utsett jämställdhetssamordnare och byggt upp en organisation till stöd för arbetet. De mest centrala beslutsprocesserna inom är budget- och lagstiftningsprocesserna. År 20042005 har arbetets tyngdpunkt legat vid den statliga budgetprocessen och kommer detta arbete att fördjupas ytterligare. inleds arbetet med att jämställdhetsintegrera lagstiftningsprocessen genom att alla kommittédirektiv, som regeringen beslutar 2006, ska föregås av en jämställdhetsinventering. Där inventeringen visar att det är relevant för utredningen att integrera ett jämställdhetsperspektiv ska det stå i kommittédirektivet på vilket sätt det bör ske. Övriga delar av lagstiftningskedjan, det vill säga skrivelser, lagrådsremisser och propositioner, kommer i tur och ordning att stå 2007 till och med . För var och en av dessa delprocesser behöver befintliga styrdokument bli tydligare som metoder och utbildningar till stöd för arbetet behöver utvecklas. Genom det arbete som genomförts och de erfarenheter som uppnåtts är mycket redan vunnet i detta avseende. Det gäller inte minst arbetet med att göra jämställdhetsanalyser inom alla politikområden som pågått . har drygt 120 jämställdhetsanalyser gjorts inom de 48 politikområdena och arbetet fortsätter. Syftet är dels att utforma mål och andra insatser för jämställdhet inom respektive politikområdes verksamheter, dels att öka kunskapen om jämställdhet inom de olika politikområdena. Det innebär bland annat att bygger upp en kunskapsbas som grund för jämställdhetsanalyser av förslag till lagstiftning. Sammanfattningsvis innebär jämställdhetsintegrering att analyser av ny lagstiftning ur ett jämställdhetsperspektiv ska ingå som en del av regeringens beslutsunderlag. Varje minister ansvarar för arbetet inom sina områden och som samordningsminister följer jag upp resultaten. 46 (): Jag ber att få tacka för svaret. Den här interpellationen var väl något av en testfråga. Jag ville känna statsrådet på pulsen lite grann vad gäller hans syn på skillnaden mellan könsmaktsperspektiv å den ena sidan och jämställdhetsperspektiv å den andra könsmaktsanalys och jämställdhetsanalys. Jag väntade mig nog att höra lite om vad statsrådet hade att säga om skillnaden mellan en jämställdhetspolitik som mer begränsas till att undanröja orättvisor och jämna ut könsrepresentationen samt en feministisk politik som utmanar könsmaktsordningen som sådan och omfördelar makt och resurser från män till kvinnor. Det finns relativt lite i interpellationssvaret som tyder på att statsrådet mer ingående funderat på detta, och det är lite oroande. Jag noterar att det i inledningen av svaret på interpellationen sägs vilket är bra att ska jämställdhetsintegrera sin politik och sina verksamheter utifrån ett könsmaktsperspektiv, men i slutet sammanfattar statsrådet det hela med att säga att innebär jämställdhetsintegrering att analyser av ny lagstiftning ur ett jämställdhetsperspektiv ska ingå som en del av regeringens beslutsunderlag. Man kan ju fundera på om dessa skilda ordalydelser hänger samman med att statsrådet inte närmare reflekterat över en ganska viktig skillnad mellan de olika begreppen. Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter, samma rättigheter och samma skyldigheter på samhällslivets alla områden. För att åstadkomma detta räcker det inte med att se till att samma lagar och regler gäller för kvinnor och män eller för den delen att det finns lika många kvinnor som män i beslutande positioner. Formell likabehandling och könsneutral lagstiftning är inte tillräckligt; det har vi nog lärt oss. Den traditionella jämställdhetspolitiken som ser könsförtrycket som en relation mellan individuella kvinnor och män förmår inte bryta mönstren. Det är som bekant lika förbjudet för fattiga som för rika att sova under broar, men ur denna formella likhet inför lagen följer ingen reell jämlikhet. På samma sätt är det med jämställdhetspolitiken om den inte inser att det handlar om en ojämlik maktrelation mellan två sociala kategorier, mellan män som grupp och kvinnor som grupp. Jag skulle vilja be statsrådet att ytterligare utveckla hur han och regeringen ser på dessa frågor. På ett ställe i svaret sägs beträffande den jämställdhetsintegrering som ska göras, vilket är en god idé, att där inventeringen visar att det är relevant för utredningen att integrera ett jämställdhetsperspektiv ska det stå i kommittédirektivet på vilket sätt det bör ske. Det låter sig sägas, men en av de mekanismer som upprätthåller, eller rättare sagt döljer, könsmaktsordningen är just att man definierar bort de områden där det inte är relevant att ha könsperspektivet. Hur gör vi då för att vidga det politiska område där könsmaktsperspektivet är relevant? Hur undviker vi att slentrianmässigt definiera bort vissa frågor som ointressanta i detta perspektiv? Det skulle jag också vilja höra lite grann om. Jag har kvar av min talartid och vill passa på att säga att vi försökte ta upp dessa perspektiv när vi diskuterade direktiven i . Vi fick noll respons från regeringen. Det finns inte ett ord om detta i direktiven. tar vi upp det ändå i utredningen, men responsen var alltså noll. Hur undviker vi denna oförmåga att se vikten av detta? 47 Statsrådet (): kom det upp en del frågor som jag inte hade uppfattat som frågor hos interpellanten, men jag tar gärna upp också den handsken och definierar min och regeringens syn på könsmaktsperspektiv och jämställdhetsperspektiv. Om man säger att man har en feministisk analys så är det fråga om en analysmetod. Man kan lägga ett könsmaktsperspektiv på samhället och ha det som analysmetod. Sedan är målet, skulle jag säga, en jämställd välfärdsstat. Man kan, om man vill, även kalla det en feministisk välfärdsstat, men just feminismen är mer en analys av ett rådande tillstånd för att leda till ett jämställt mål. Så definierar jag de ord som tar upp. Jag vill också säga att det är bra att fått gehör hos för att utifrån ett könsmaktsperspektiv analysera en framtida maktfördelning. I övrigt skulle jag vilja säga att det är en väldigt stor fråga för regeringen, och också för våra samarbetspartier, att tydliggöra att huvudstrategin är en jämställdhetsintegrering och att det är en integrering där den enskilde ministern i sitt politikområde också har ett huvudansvar. Det är betydligt mer radikalt än att en jämställdhetsminister har ansvar för varje politikområde utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det som vi alltså siktar på är att göra processerna sådana att det är en normalitet att alltid ha ett könsmaktsperspektiv på processen, inte minst på lagstiftningsprocessen. Då är det så att vi har börjat det här arbetet. Vi har tittat på kommittédirektiv och propositioner och . Men har vi speciella fokusområden, och fokusområdet är kommittédirektiv. När den snurran har startat ska den fortsätta att snurra. 20072009 kommer det att vara speciellt fokus på departementsskrivningar, lagrådsremisser och propositioner. Då handlar det sedan om att få det här att fungera genom en tydlig styrning, genom att fortsätta att utbilda personer i och därigenom också öka och förbättra metodutvecklingen. Jag kan väl säga att har 170 olika handläggare utbildats inom olika politikområden. Det har också resulterat i 120 analyser. Det har resulterat i ett stort antal mål som sedan har varit underlag för de regleringsbrev som har gått ut till våra myndigheter . Jag kan berätta lite mer om arbetet sedan. Men när det gäller frågan om man ska exkludera eller inkludera propositioner tror jag att de flesta politikområden mår väl av att ha ett könsmaktsperspektiv. I någon mening ska de här propositionerna handla om människor, så att säga, men jag tror att man i de allra flesta fall kan hitta ett jämställdhetsperspektiv på det hela. 48 (): Jag ska börja med att understryka att jag inte är ute efter någon allmän akademisk begreppsexercis. Det finns begrepp, och det finns modebegrepp och termer som växlar med tiden och sådant där. Inom vissa akademiska diskussioner tenderar man ibland att lägga väl stor vikt vid just begreppsbildning och användande av olika begrepp. Det är inte det jag är ute efter. Men jag menar ändå att det finns en betydande, en substantiell, skillnad i tänkandet när det gäller å ena sidan det som vi brukar beteckna som jämställdhetsperspektiv eller jämställdhetsanalys och å andra sidan det som har fått namnet könsmaktsperspektiv. Det senare begreppet fokuserar på ett mycket tydligare sätt på att det handlar om makt, att vi män som grupp måste lämna ifrån oss eller tas ifrån makt, och kvinnor måste få makt, mer makt, mer resurser. Jag tror att det i det politiska arbetet är viktigt att ha den utvecklingen klar för sig när det gäller den teoretiska bakgrunden. Det är alltså inte en fråga om skillnad mellan å ena sidan analysverktygen och å andra sidan målen, utan det är mer en fråga om hur vi analyserar verkligheten. Det här med jämställdhetsintegrering eller mainstreaming, som man sade tidigare, är lite knepigt. Å ena sidan är det svårt att argumentera emot och säga: Nej, det här hör inte hemma inom det och det och det området. Självfallet hör de här frågorna, de här perspektiven, hemma inom snart sagt vartenda politiskt område. Självfallet är det så, och det bör integreras i det politiska tänkandet, i det politiska hantverket över huvud taget. Å andra sidan kan man, om man fokuserar alltför mycket på integreringsperspektivet, förlora fokus på frågorna. Det är därför som det är så oerhört viktigt att vi har en jämställdhetsminister. Vi borde ha ett jämställdhetsdepartement. Vi borde ha vi kanske kommer att få det snart en myndighet med resurser och personal för att driva de här frågorna och analysera de här frågorna, koncentrerat och fokuserat. Vi ska inte nöja oss med att de nu är integrerade i alla departement. Det är inte alltid det gäller mig likaväl som någon annan så lätt att se var könsperspektiven finns. Man måste tänka efter. Finns det ett könsmaktsperspektiv på den här frågan? Först tänker man: Ja, men det här är ju någon teknisk fråga som inte har någon sådan betydelse över huvud taget. Och så glömmer man det. Tittar man närmare ser man att det finns något. Och jag tror att vi kommer att se det när vi nu ska titta på grundlagen och regeringsformen. Första reaktionen, även i mitt eget parti, var ungefär: Ja, men hur skulle det gå till? Vad ska det leda till? Det finns väl inget sådant perspektiv på grundlagen; vi är alla medborgare. Men så fort man tittar närmare kommer man att se att här finns det intressanta saker. Jag ska avsluta med ett annat exempel. ska verka för en väl fungerande lönebildning som ska kombinera god reallöneutveckling med sysselsättningsökning och bibehållen konkurrenskraft. Det är en fullständigt könsblind formulering. Vi har därför tagit upp den diskussionen om inte också borde ha uppgiften att se till att den strukturella lönediskrimineringen av kvinnor, som vi har så svårt att komma åt, motverkas. Och jag skulle vilja ställa en konkret fråga. Jag vet att statsrådet inte var beredd på den, men jag gör det i alla fall. Jag undrar om han är beredd att stödja en sådan utveckling av uppgift i diskussionerna inom regeringen och med . 49 Statsrådet (): Jag var möjligen ouppmärksam, men får gärna upprepa sin fråga om . Jag skulle också vilja säga att det här arbetet med jämställdhetsintegrering är ett väldigt stort arbete. Det är ingenting som görs i en handvändning därför att alla människor som är inblandade i de ordinarie processerna måste få ett könsmaktsperspektiv med sig så att de ser alla frågor utifrån den analysen. Jag kan väl säga att vi har god hjälp i genom kommittén Jämstöd som också jobbar som en kommitté i när det gäller stöd, utbildning och analysverktyg. Samma kommitté jobbar också mot de olika myndigheterna. Jag tycker att det är intressant att också tittar på det här. Jag vill bara berätta en kort historia om något som gjorde stort intryck på mig. Jag träffade ett antal yngre muslimska kvinnor jag har berättat om det i något annat sammanhang. Jag kände mig lite oerfaren när jag gick in i rummet därför att de delade så många erfarenheter som inte jag hade. Det handlade då om hedersrelaterat våld. Det var på årsdagen av mordet på . Då var det en av kvinnorna som sade att hon tyckte att man i ska få älska vem man vill. En annan av de yngre kvinnorna sade att hon tyckte att man i ska få säga vad man vill. En tredje sade: Man ska få tro vad man vill. Jag tror att jag sade att man inte ska behöva tro om man inte vill. Då hade vi i det rummet räknat upp grundlagarna. Det var också väldigt mycket utifrån ett jämställdhetsperspektiv eller ett könsmaktsperspektiv det kan man också säga som vi kom fram till att det var grundlagarna som förenade oss. Så all lagstiftning måste ha detta som sin grundläggande analys. 50 (): Jo, det gällde det här med . Vi har ju diskuterat de strukturella löneskillnader som finns mellan kvinnor och män. Och trots att alla politiska partier säger sig vara helt överens om att det inte är rimligt, att vi måste gör någonting åt det, har det visat sig oerhört svårt att komma åt det. Det är segt. Vi har tagit initiativ till överläggningar mellan regeringen och offentliga sidans arbetsgivare för att se var man kan komma fram. Men vill vi undvika en statlig lönepolitik. Vi har dock , som har till uppgift, som jag sade, att verka för en väl fungerande lönebildning och så vidare. Jag tycker att man ändå måste konstatera att vi inte har en väl fungerande lönebildning så länge vi har de strukturella skillnaderna i löner. Borde då inte detta institut kunna få en preciserad eller utvidgad uppgift att också verka för att motverka de här löneskillnaderna? Vad detta kan leda till kan jag inte bedöma, men jag tog upp det som ett exempel på ett område där man inte och spontant inser att det också finns ett könsmaktsperspektiv. Jag tror att det vore en av de åtgärder som vi skulle kunna vidta för att flytta fram våra positioner något på det här området. Det måste ju göras någonting åt dessa skillnader som innebär en oerhörd diskriminering av stora delar av vår befolkning. Så kan vi inte ha det. 51 Statsrådet (): Då förstår jag din fråga. Jag tror inte att vi har någon skiljelinje i synsättet om vad som bekymrar oss när det gäller lönerna och vad skälet är till lönesättningen och också en del om vad vi kan och bör göra. Vi kommer tillsammans att presentera en lönehandlingsplan framgent. ligger uppgiften att ha en fungerande lönebildning. Jag vet att dialogen med också innehåller diskussioner om hur man kan komma till rätta med grupper som år har halkat efter. Där tror jag inte att det finns någon skiljelinje i våra ambitioner och i hur kan delta i den viktiga uppgiften. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:105 till lagutskottet /06:164 till socialförsäkringsutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2005/06:36 Beskattning av europakooperativ 2005/06:112 Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 2005/06:128 Anpassning till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. 2005/06:141 Genomförande av EG-direktivet om kvalitet och säkerhet hos blod och blodkomponenter 2005/06:152 Behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, m.m. 2005/06:163 Ett regionalt förhöjt grundavdrag /06:166 Barn som bevittnat våld 2005/06:169 Effektivare skattekontroll m.m. 2005/06:174 Förenklade skatteregler med anledning av ny redovisningslagstiftning 2005/06:177 Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott 2005/06:193 Förlängd försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Skrivelse 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg betänkanden /06:UU8 Vår relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde 2005/06:UU9 Internationell terrorism 2005/06:UU21 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och betänkanden /06:JuU14 Polisfrågor 2005/06:JuU40 styrning av polismyndigheterna 2005/06:JuU16 Särskild utlänningskontroll betänkanden /06:LU18 Företagsinteckningens förmånsrätt 2005/06:LU19 Äktenskap, partnerskap och samboende betänkanden /06:KrU13 Kulturmiljövård 2005/06:KrU19 Spel- och lotterifrågor särskild ordning 2005/06:KrU25 Trossamfund betänkande 2005/06:SfU13 Pensionssystemet 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1233 av ()till samhällsbyggnadsminister mellan byggnadsmaterial /06:1234 av ()till socialminister i län 2005/06:1235 av ()till jordbruksminister rätt att skydda hägnat vilt 2005/06:1236 av i (m)till utrikesminister /06:1237 av i (m)till utrikesminister höjda viseringsavgifter 2005/06:1238 av i (m)till utrikesminister i /06:1239 av i (m)till utrikesminister ambassadörer 2005/06:1240 av ()till statsrådet i asylutredningar /06:1241 av ()till justitieminister vid landets domstolar 2005/06:1242 av ()till statsrådet villkor för speciallivsmedel 2005/06:1243 av ()till statsrådet till Ams i /06:1244 av ()till statsrådet 2005/06:1245 av ()till statsrådet vid hamnar 2005/06:1246 av ()till statsrådet vid deltidsstudier /06:1247 av ()till statsrådet av arbetstillfällen till 2005/06:1248 av ()till utbildnings- och kulturminister om /06:1249 av ()till statsrådet och hot mot lärare i grundskola och gymnasium Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 45 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.