prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Och när jag läser den här motionen, som jag tidigare citerade, blir jag också lite fundersam på om det verkligen inte finns något hot. Men är det så att man kan avfärda en fyrpartimotion, som ni nu tydligen vill göra, är jag nöjd. 38 () replik: Det är ju inte den motionen som alliansen står bakom. Det är reservation nr 1, och där står det mycket tydligt om rätten att teckna kollektivavtal. Jag får alltså inget svar. Det är ett outtalat budskap som kolporteras ut, att det är något mystiskt spöke som går omkring och hotar kollektivavtalet. använde orden ville man när det gällde . Vem är man? fick vi höra från att det var , men det är tydligen inte uppfattning. Tack för det! Men på de här affischerna, som vi ser ute på stan, är det en elegant klädd farbror med pälsbrämad paletå och något slags pälsmössa på huvudet som står och talar med en luggsliten kille med bred keps. Vem är den där farbrorn med pälsbrämad paletå? För det är tydligen han som hotar kollektivavtalen. Vem är det? Ni mobiliserar 416 000 LO-medlemmar för detta syfte, att värna kollektivavtalen. Då undrar man ju: Vem är det som ni rasar emot? 39 () replik: Först och främst är det inte jag som har satt upp de där affischerna. Mig veterligt är det en kampanj som LO bedriver. Visserligen kan jag naturligtvis sympatisera med den, men icke desto mindre är det på detta sätt. Sedan: Anser alltså att den svenska kollektivavtalsmodellen inte var hotad i ? Den var inte det? Det var inget problem? När det kom hit företag från andra länder som ville jobba men inte betala kollektivavtalsenliga löner var det alltså inget problem. Jag måste säga att jag är något förvånad över den slutsatsen. Vi hävdar bestämt att utländska företag från EU och andra länder ska ha rätt att jobba i , men arbetsvillkoren här ska vara samma som i gängse svenska kollektivavtal. har som tur är arbetstagar- och arbetsgivarorganisationerna tecknat ett avtal om hur man ska hantera den här situationen med företag som kommer från andra länder och vill jobba i . Men det är där det finns ett hot, och jag är lite bekymrad över att inte har noterat det. 40 () replik: När jag lyssnade på inledningsanförande fick jag en känsla av att han valde den gamla taktiken att gå till anfall. Det är en vanlig taktik när man har dåligt på fötterna. sade inte någonting om det trista arbetsmarknadsläge som vi har med alla som står utanför. Jag kan ha viss förståelse för det. Det är väl inte den roligaste gren som Socialdemokraterna har. Men man skulle kunna ställa frågan till : Vad tror du att det är för orsaker till att det har varit en så erbarmlig utveckling på arbetsmarknaden under den senaste mandatperioden? Du väntade på att en skjuts skulle komma, men den kom inte. Varför kom inte den här skjutsen? Hade ni räknat med att andra faktorer utanför gränser skulle ge den här skjutsen och att alla då skulle komma i full sysselsättning? Har ni aldrig reflekterat över att det kan finnas en del inhemska problem, att det kan finnas en del hinder som gör att man inte anställer? Har det någonsin kommit i tankar? Den andra frågan där jag skulle vilja höra lite vad säger handlar om . Vad jag förstod ställer helhjärtat upp på , att här ska man lagstifta. Det har ju den nackdelen, som både Ams och har påpekat, att det blir färre jobb. Färre får jobb. Tycker att det är värt att ta det i ett läge när det är svårt på arbetsmarknaden över huvud taget? Bör man införa en sådan regel? Och så säger man helt kallt bara: Ja, det kommer att bli färre som får jobb. Det har vi blivit varnade för så mycket, men det struntar vi i. Är det ungefär så resonerar? 41 () replik: Det finns naturligtvis flera orsaker till den höga arbetslösheten. Det är precis som när det gäller att arbeta för att komma till rätta med problemet. Vi är tämligen överens om att det sker en ganska våldsam strukturomvandling i det svenska samhället just , framför allt på industrisidan. Och vi har haft en exceptionellt hög produktivitetsutveckling inom den svenska industrin. Naturligtvis påverkar det sysselsättningen. har man tydligt kunnat se att när investeringarna ökar och när tillväxten har varit så pass lång har jobben kommit, men vi har sällan haft en så hög produktivitetsutveckling som vi har haft . Det är naturligtvis en av orsakerna till att det faktiskt ser ut som det gör. Sedan nämner det här med skjutsen. Många ekonomer, oberoende av varifrån de har kommit, om de har varit LO-ekonomer, ekonomer eller bankvärldens ekonomer, sade faktiskt att jobben kommer . Jag är mycket besviken över att de faktiskt hade fel. Jobben har inte kommit. Ska man då, som ni tycker, lyssna på experterna kan man kanske inte sätta så mycket offensiva åtgärder i sjön i ett läge där man tror att jobben är på väg att komma. Där kan jag kanske tyvärr säga att vi gjorde ett misstag, att vi lyssnade för mycket på experterna. 42 () replik: Jag kan hålla med om att vi har en strukturomvandling. Det har vi nu haft . De gamla industrijobben har försvunnit. Vi har en helt ny situation. Men borde då inte sittande regering anpassa sig till den nya situationen? Det har inte hänt någonting, eller i vilket fall ytterst lite, för att man ska anpassa sig till den. Och facit har ju kommit. Vi har fått färre och färre jobb, och det har inte blivit nyanställningar. När jag lyssnar på får jag intrycket att det ska komma någon magisk kraft uppifrån, och så ska jobben bara välla in. Så blir man besviken att de inte väller in. Är det inte en regerings uppgift att se till att när det blir den här strukturomvandlingen som pratar om då anpassa sig efter den och säga att vi har en del arbetsrättsliga regler som vi borde se över och som vi kanske borde anpassa till den nya situationen? Det har inte skett. Vi står här med den enorma arbetslösheten och utanförskapet. Vi kan räkna hur vi vill, men den ligger på mellan en och en och en halv miljon människor. När det gäller förslag väntar jag också på svar. ville ju ta att det blir färre jobb om vi inför det. Är det priset som man är villig att betala från socialdemokratin? Jag vore tacksam om du kunde utveckla det något. 43 () replik: Jag är inte helt övertygad om att det blir färre jobb för att fler människor har möjlighet att jobba heltid. Som vi har sagt tidigare i den här debatten är det i huvudsak en rättvisefråga. Det är till stora delar en jämställdhetsfråga, för så ser arbetsmarknaden ut. Det är männen som jobbar heltid. Det är kvinnorna som jobbar deltid. Det handlar om deras framtida försörjning. Det handlar om deras pensioner. Som jag sade är det dispositivt. Kollektivavtalen kan ändra detta, men vi måste lägga en grund som sätter pressen, både på arbetsgivare och fackföreningar, att se till att man jobbar på ett mycket effektivare sätt för heltid. Regeringen skapar inga jobb. Det görs i företagen. Men regeringens uppgift är naturligtvis att skapa goda förutsättningar för jobben. Det gör man framför allt genom att bedriva en god ekonomisk politik som ser till att det finns låga räntor som skapar förutsättningar för jobben. Där tror jag inte det finns så mycket att anmärka på. Det sägs att det är ett problem med anställningsreglerna. Det har man sagt, men frågan är om det är sant. Är det någon form av politisk propaganda, eller är det något annat man driver? Det finns ju ett antal statliga forskningsinstitut som forskar om det ena och det andra och lämnar ett antal rapporter hit och dit. konstaterar i en rapport att anställningsreglerna är mycket mindre rigida än företagen tror. Det är alltså betydligt lättare att anställa. Framför allt är det inga problem att säga upp folk. Jag vill ge en liten kommentar, ett råd. tog upp som ett exempel. Där har man ingen motsvarighet till LAS. Nej, men man har 90-procentig a-kassa . Det kanske är något för alliansen att fundera på. Vad är det som skapar jobb? 44 (): Jag tror att det här är min fjärde arbetsrättsdebatt i kammaren den här perioden. Jag kommer inte att fortsätta, och jag hörde att nämnde inledningsvis att de som inte fortsätter väl får göra något mer vederkvickande. Jag ska försöka att hitta något mer vederkvickande. Jag håller inte för otroligt att jag kommer att lyckas. Men vi får se. I varje fall är det här mitt sista arbetsrättsanförande här i kammaren. Jag tänkte ta tillfället i akt och prata lite om visstidsanställningar. Jag har på mig, så jag ska försöka koncentrera mig till den frågan. i vår kommer att få ta ställning till ett förslag till omreglering av villkoren. Varför är det nödvändigt? Vad är problemet med dagens reglering? Med den utformning och den rättspraxis som vi har är det egentligen fritt fram för tillfälliga jobb i stället för fasta. Tidsbegränsade anställningar kan staplas på varandra i princip hur länge som helst. Det är alltså ett problem som är dubbelt. Det är både lätt att anställa , och det finns inga begränsningar för hur länge man kan vara anställd . Följden har därför blivit ett bruk som blivit ett missbruk. Mest utsatta är ungdomar, kvinnor, lågutbildade, LO:s medlemmar och invandrare. tycker jag att det är viktigt att understryka att visstidsanställningar inte alltid är onödiga. Tillfälliga jobb kan faktiskt också förbättra möjligheterna till fasta jobb. Men för alldeles för många blir tillvaron en ständig rundgång mellan visstidsanställningar och arbetslöshet. Anledningarna till den här utvecklingen är många, men vi ser hur olika delar av arbetsmarknaden utvecklas och kännetecknas av helt olika villkor. På de traditionella industriarbetsplatserna har man egentligen inga problem med korta, tillfälliga anställningar. I andra branscher däremot har man mycket svåra problem. Där kan man säga att arbetsmarknaden präglas av en tilltagande obalans mellan arbetsgivares krav på flexibla lösningar och arbetstagarkrav på trygghet i anställningen. Anledningen till att vi nu lägger ett förslag senare i vår är att vi behöver återställa den balansen. Uppgiften är förstås inte helt lätt, eftersom flexibilitetskrav inte så sällan är svåra att förena med krav som stärker arbetstagarnas ställning. I själva verket är målkonflikten mera regel än undantag i de här sammanhangen. Men, fru talman, jag hyser gott hopp om att det förslag som senare får ta ställning till ska gå i land med den uppgiften. Jag tror det blir en rejäl sanering av de tillåtna visstidsanställningarna. Vi kommer att lägga förslag som stärker arbetstagarnas rätt till fasta jobb. Dessutom blir regelverket mer överskådligt och lättare att förstå. Detta gör vi utan att göra det svårare att anställa . Då är frågan: Hur är det möjligt? Jo, genom en fri visstidsanställningsrätt upp och en begränsningsregel . Tanken med det upplägget är att det ska vara fortsatt lätt att anställa i början men successivt bli allt svårare. övergår anställningen till en fast anställning, på ungefär samma sätt som gäller för vikariatsanställningar . Med det upplägget tror vi oss förhindra att visstidsanställningar används som ersättning för ett arbetskraftsbehov som egentligen är tills vidare. Jag är alltså lite optimist om det här. Jag tror att det här kommer att bli bra. När jag tittar på alliansen och alliansens förslag kan jag konstatera att om det finns någon kristdemokrat kvar här i salen, ja, det gör det, faktiskt lägger ett förslag som i sin uppbyggnad är nästan exakt likadant som det lagförslag majoriteten kommer att lägga senare i vår. Det innehåller två anställningsformer. Viss tid max 12 månader, säger , och vikariat max , säger . När man tittar närmare på det här kommer man att upptäcka att förslag faktiskt är mer restriktivt än majoritetens som vi lägger senare i vår. Vi föreslår 14 månader, 12. Vi säger vikariat . Det gör också men med tillägget att det bara ska vara personanknutna vikariat och mot fasta vikariat. Det vill säga, förslag innebär att lägger sig till vänster om majoriteten här i kammaren. Det är ganska intressant att notera. ansluter sig till den kritik som har framfört upprepade gånger till oss: Var inte inne och tafsa på kollektivavtalen! Men själva tafsar de jättemycket på kollektivavtalen, både och . De tafsar så mycket på kollektivavtalen att de till och med lägger sig mer till vänster än majoriteten. Det är inte illa. Jag tror att spelar i fel lag välkommen till det rödgröna! Jag ska fixa en plats på vänsterkanten i vårt lag, . Det är tråkigt, tycker jag, att vi får en debatt om att tafsa på kollektivavtalen när vi egentligen borde vara överens om att det från tid till annan finns behov av att göra saker och ting därför att parterna inte riktigt kan ta sitt ansvar på grund av att den ena parten rymmer fältet, som fallet är . vill ju inte diskutera med LO till exempel om att reglera sådana här saker i avtal. De vill över huvud taget inte diskutera någonting längre. Då är det naturligtvis svårt. Man måste vara två för att dansa vals, och man måste vara två för att träffa avtal. Det där är ett bekymmer som jag tycker att man borde erkänna och inse att får ta sitt ansvar. har vi lagt fram ett förslag från majoritetens sida som jag förutsätter att kommer att stödja längre fram i vår. Det innebär att vi tar ett ansvar. Vi borde nog stämma ned retoriken lite när det gäller att tafsa på kollektivavtalen. måste vi göra det, även om jag håller med och många andra här i kammaren om att det bästa av allt naturligtvis är om parterna kan reglera detta på egen hand i avtal. Men ibland går inte det och då får vi hjälpa till. 45 (): Släkten är värst, heter det i ett välbekant uttryck. Kanske tänker statsministern så när han tar del av hur hans kusin ser på arbetsrätt, ledighet och arbetade timmar i landet. är chef för , ett nationellt för arbetslivsfrågor. Han och hans medarbetare har fått i uppdrag att bidra till ett arbetsliv med goda villkor och utvecklingsmöjligheter för män och kvinnor. I ett nummer av tidningen säger att har en hög formell arbetstid men en låg faktisk arbetstid. Om man slår ut antalet arbetstimmar på hela arbetskraften blir det . Vidare säger han att det är för mycket fokus på att öka ledigheten. publicerade en årsbok, och där påpekar att vissa inslag i arbetsrätten motverkar småföretagens vilja att nyanställa. Om nu inte vill lyssna på sin kusin, skulle han kunna hitta en hel del goda tankar i det som har förts fram här i debatten, tankar som gynnar företagande och som gör att vi får fler jobb och därmed kan behålla vår svenska välfärd. Arbetsrätt är något som innebär både möjligheter och hinder. Det är lätt att förstå, eftersom den innefattar ett komplicerat regelsystem. Men arbetsrätten får aldrig upphöjas till något heligt, något oföränderligt, utan det är snarare en styrka om det finns en beredskap för att förändra och för att förnya. I dagens är arbetslösheten ett stort problem. Den höga totala arbetslösheten oroar. Särskild oro bör vi ha inför den växande ungdomsarbetslösheten. För sedan skrev i en ledare att ungdomsarbetslösheten galopperar till en nivå där samhället riskerar att brytas sönder. Det är riktigt. Läget är mycket allvarligt, med av våra ungdomar utanför arbetsmarknaden. Till alla dessa ungdomar kan även läggas över 20 000 personer som är förtidspensionerade och som av den anledningen inte får någon plats på arbetsmarknaden. Vi vet att flera av dem har en önskan om att få ett arbete, åtminstone på deltid. lyssnar på ungdomarna. vill att varje människa ska känna sig behövd och ha en meningsfull sysselsättning. Att ha ett arbete, kunna försörja sig och få ta del av den gemenskap som man har på en arbetsplats borde vara naturligt i ett välfärdssamhälle. Men hur kan då arbetsrätten förändras för att möta alla dessa alarmerande arbetslöshetssiffror? Hur kan arbetsrätten utformad på ett annat sätt inspirera till nyföretagande och ge företagare mod att nyanställa? Det har berörts tidigare i vår gemensamma alliansreservation, där vi tar upp översyn av det arbetsrättsliga regelverket, någonting som bör göras . Jag vill nu i detta anförande lyfta fram två områden, och jag vill börja med äldrepolitiken, alltså äldre och arbetslivet. hade arbetsmarknadsutskottet en utfrågning för att belysa frågor som gällde äldre personer i arbetslivet. Där fanns frågeställningar som till exempel: Är det dyrare att anställa äldre? Hur mycket arbetar äldre? Kommer fler äldre att vara i arbete ? kom en studie från som visar på att fler går i pension tidigt, trots att många inte har råd med detta och trots att staten vill att vi ska arbeta fram till , gärna längre. Varför går man då i pension? Det beror bland annat på att äldres kunskaper inte värdesätts och att inte arbetsgivarna satsar på de äldre. En annan studie, utförd av RFV 2003, visar att ökad ålder i allmänhet inte försämrar en människas förmåga att utföra sitt arbete. De eventuella svårigheter som uppstår kan lösas med vidareutbildning, tätare pauser och annat som underlättar i arbetssituationen. För oss i är det självklart att se de äldre som en resurs i arbetslivet. Dagens pensionärer lever och är i allmänhet friskare än tidigare generationer. De söker nya utmaningar i livet. Det gäller också i arbetslivet. Här kan de äldre vara en resurs för de yngre som idégivare, arbetskamrater och mentorer. Därför bör vi underlätta för arbete även efter pensionsåldern. är det inte självklart att det är så. En översyn av arbetsrätt och skatteregler bör göras, så att det blir lättare för arbetsgivare att behålla eller att anställa äldre. I reservation 24, som jag vill yrka bifall till, anför att de höga sjukskrivningstal som vi har delvis kan vara ett resultat av en för låg rörlighet på arbetsmarknaden. En strategi för att minska sjukfrånvaron är att uppmuntra människor att ställa sig till förfogande på arbetsmarknaden. Med en möjlighet att vara tjänstledig för att prova ett nytt jobb sänks tröskeln för att lämna den trygghet som en fast anställning innebär. Vi tror att en större rörlighet på arbetsmarknaden skulle kunna främja både de enskilda individerna och arbetsmarknaden som helhet. Vi har stöd i detta antagande genom det som framkommer i en forskarantologi från , . Där redovisas att över en fjärdedel av anställda upplever att de är instängda i oönskade yrken. Det kan vara förklaringen till de höga ohälsotalen i . I antologin görs också en jämförelse med , där sjukfrånvaron inte alls har ökat på samma sätt som i . Trots ett försämrat anställningsskydd känner sig danska arbetstagare tryggare än arbetstagare i andra länder. Det beror på rörligheten. Å ena sidan utsätts danska människor för hög risk att förlora jobbet, men å andra sidan har de betydligt lättare att hitta ett nytt. Vi har en del att hämta från vårt grannland när det gäller arbetsrätten. Arbetsmarknadspolitiken är på väg in i en återvändsgränd. De gamla synsätten fungerar inte längre. Tröskeln till arbetslivet har blivit allt högre orimligt hög för många. Det nyskapas för få jobb. Arbetslivet omgärdas av för många regler. Med hjälp av våra förslag inom området arbetsrätt vill vara en pådrivande kraft för att ska komma ut ur återvändsgränden. Vi vill se möjligheterna i stället för att enbart fokusera på svårigheterna. 46 (): Det här har varit en intressant debatt att följa som en förhållandevis nybliven ledamot i arbetsmarknadsutskottet. Jag har tjänstgjort i socialförsäkringsutskottet och jobbat mycket med ohälsoproblem. Det intressanta har varit de olika siffrorna som har använts här. nämner att 1 ½ miljon människor står utanför. är nere i 1,2 miljoner, och säger att 1,0 miljoner står utanför. En mängd uttryck används i resonemanget: Varför har inte socialdemokratin, varför har inte regeringen eller varför har inte samarbetspartierna lyckats knäcka detta? Nej, som alla vet är det en rätt komplicerad fråga. Den är inte så enkel. Men att i debatten säga att alla förtidspensionerade oftast kvinnor som har slitit hårt både i hemmet och i arbetslivet tillhör någonting som är utanför känns olustigt. Så här i början av valrörelsen känns det angeläget att fråga den borgerliga alliansen kartellen eller vad ni kallar er om översynen av arbetsrätten. I er reservation framgår att man ska titta på turordningsregler, äldre i arbetslivet, visstidsanställningar, skydd för föräldralediga, rätt till heltid och möjlighet till deltid, stridsåtgärder proportionaliteten står i blickpunkten, finns inskrivet i bland annat grundlag och arbetstidsfrågor. Hela alltet vill ni öppna upp för diskussion just utifrån att det ska vara flexibelt. Flexibelt för vem? Vi har varit överens om att arbetsmarknadens parter ska vara jämbördiga på arenan. De ska nu ryckas ut. Ni saltar sedan era förslag med a-kassehöjningar med , slopad avdragsrätt och så vidare. Sedan ställer ni den ytterligare frågan om det ska löna sig att arbeta. Det instämmer vi i. Det är därför vi lägger fram förslag om heltid. produceras på arbetsmarknaden nya fattigpensionärer eftersom de inte har fått arbeta heltid. Det ska vara rätt till heltid, möjlighet till deltid. Det är det vi håller på med i . Ni vill ha en översyn av socialförsäkringar. Vad är syftet med den? Era motioner handlar om sänkta ersättningar i a-kassesystem, i välfärdssystem, till exempel bortre gränser i a-kassan. anklagar oss för att ha en dold agenda. Det är kanske ni som ska lätta på förlåten. Likadant har jag haft möjlighet att lyssna på frågan om kollektivavtal. använder uttryck som fördummande, hyckleri, lögnaktighet. Jag tror till och med att du tidigare i har nämnt maffiametoder. Du kan korrigera mig om jag har fel. Du nämner också godtrogna medlemmar. De är självkritiska, självständiga, läskunniga och kan ta ställning i samhällspolitiska frågor. Det är därför en stor majoritet röstar på Socialdemokraterna. Det bör man också fundera på. Vad är hotet? Den borgerliga alliansens motioner gör mig orolig. Jag blir orolig också som ombudsman i . Det är inte obekant att vi 1995 gick med i EU, och det har varit frågor om tjänstedirektiv, utstationeringsdirektiv, lex och hela batteriet. Jag skulle vilja ha svar på detta. Då blir jag starkare i min argumentation i valrörelsen. 47 () replik: Jag tror att blir en av den borgerliga alliansens bättre valarbetare i efter det här anförandet. Vi kan använda oss av dig som ett effektivt instrument för att dra röster till alliansen. Det är trist med debatter som bygger på avsiktliga missförstånd. För att bromsa frustande entusiasm ska jag läsa upp det något torra stycket i första delen av vår reservation: Vi i alliansen stöder grunddragen i denna lagstiftning om arbetsrätten som rätten att teckna kollektivavtal, rätten att vidta fackliga stridsåtgärder, skyddet mot obefogade uppsägningar och att anställningstidens längd som huvudregel ska avgöra turordningen vid ofrånkomliga uppsägningar. Det låter inte särskilt revolutionärt, och det är det inte heller. Sedan var det frågan om LO-medlemmarna. Jag tycker att det är obehagligt att man utnyttjar det faktum att de flesta människor inte läser riksdagsprotokoll, inte följer debatten och ställningstaganden i detalj. De har viktigare saker för sig än att, som vi, på heltid ägna sig åt detta. Då blir det problematiskt om det finns ett outtalat budskap att det är de borgerliga partierna eller som vill avskaffa kollektivavtalen. I själva verket är det Svenskt Näringslivs affärsidé att hålla på med kollektivavtal. Men det är det som Socialdemokraterna gör. Ni är fördummande i er agitationen. Det är inte medlemmarna. Det är den agitation som LO, och Socialdemokraternas ledning driver som är fördummande för hela samhällsdebatten. Det gäller att skilja på medlemmar och avsändare. 48 () replik: Det är precis det det handlar om, nämligen att skilja på de olika budskapen. Vi har inte sagt att ni har för avsikt att avskaffa kollektivavtalen. Men man ändrar förutsättningarna för arbetsmarknadens parter att som självständiga fria medlemmar och parter träffa kollektivavtal med jämbördighet. Jag rekommenderar många att läsa era motioner och era ställningstaganden. Ivrigt påhejade av exempelvis säger ni att det inte är 70-talets arbetsmarknad som ni ska gå tillbaka till utan att ni har siktet inställt arbetsmarknad.