prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till utrikesnämnden Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i utrikesnämnden. Förste vice talmannen förklarade vald till ledamot i utrikesnämnden () 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:75 Till Interpellation 2006/07:75 Strategi för kärnkraftsavvecklingen och energiomställningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Näringsministern har inte möjlighet att besvara interpellationen på grund av regeringssammanträde, ej heller den 4 eller på grund av utrikes resa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:77 Till Interpellation 2006/07:77 Ojämlika villkor mellan olika boendeformer av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är försenad handläggning inom departementet. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:81 Till Interpellation 2006/07:81 Statens aktieinnehav i Nordea och Sonera av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor utomlands och andra redan inplanerade åtaganden. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:93 Till Interpellation 2006/07:93 Försörjningsstödet och a-kassan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:98 Till Interpellation 2006/07:98 Avdelningen för arbetsmiljökemi i av () Interpellationen kommer inte att besvaras inom föreskriven tid. Skälet till detta är att jag befinner mig i under hela vecka 49. Interpellation 2006/07:99 Till Interpellation 06/07:99 Elevinflytande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 4 § Svar på interpellation 2006/07:65 om fri- och rättigheter i 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när det gäller mänskliga rättigheter i och hur jag inom ramen för demokratibiståndet avser att öka stödet för yttrandefrihet och de fria organisationerna i . Jag vill inledningsvis understryka att jag delar interpellantens oro över utvecklingen i . har tendenserna till ökad kontroll och centralisering av den politiska makten blivit allt tydligare. Det handlar om statens ökade inflytande över massmedierna och att journalister skräms till självcensur. Mordet på journalisten är en oroande illustration av den negativa utvecklingen på medieområdet. Den ryska statens förhållande till enskilda organisationer är ett annat problematiskt område där det blir alltmer komplicerat för utländska organisationer att verka i landet. Det kan konstateras att utvecklingen när det gäller de mänskliga rättigheterna har avstannat eller rentav gått bakåt på flera områden. är ett exempel där situationen vad gäller mänskliga rättigheter är fortsatt svår. Även tilltagande tendenser av främlingsfientlighet i är oroande. I dialogen med tar kontinuerligt upp dessa och andra frågor relaterat till mänskliga rättigheter. Men vår dialog med sker också genom Europeiska unionen, och röst förstärks när vi talar genom EU. För regeringen är därför EU-samarbetet centralt i dialogen med . Regeringen driver på för ett bredare samarbete mellan och och en fördjupad, öppen och konstruktiv dialog baserad på demokratiska värderingar. Detta kommer att ge både EU och större möjligheter att ställa tydliga krav på , bland annat när det gäller demokratifrågor. Därför arbetar regeringen aktivt inom EU:s konsultationer med om mänskliga rättigheter. Även i förhandlingarna om det nya långsiktiga liksom inom ramen för EU:s övriga förbindelser med avser regeringen att arbeta för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i . Vi verkar även för att ska efterleva sina åtaganden som medlem av detta gäller inte minst verkställigheten av domar. I och med att makroekonomiska situation kontinuerligt förbättras sker nu en utfasning av det svenska utvecklingssamarbetet med . Men inom ramen för en minskande totalvolym kommer insatser för att stödja demokrati och mänskliga rättigheter att få en större relativ betydelse. Detta samarbete omfattar bland annat stöd till enskilda organisationer, oberoende medier och journalistutbildning. Regeringen ska driva en konstruktiv Rysslandspolitik inriktad på samarbete men också på att framföra tydliga budskap i frågor där det finns anledning till oro. Vi kommer att arbeta brett, bland annat genom bilateral dialog, inom ramen för vårt bistånd och genom EU och andra internationella organisationer. som vi strävar efter ett ökat ekonomiskt och politiskt samarbete kommer frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter att ha en fortsatt central plats i dialogen. Att går åt rätt håll är viktigt både för och för framtid. En stark och levande demokrati är en förutsättning för en positiv utveckling i landet. Därför kommer regeringen att fortsätta att sätta fokus på demokratifrågorna i . 2 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. Jag tolkar det som en rörelseförskjutning i Rysslandspolitiken som jag tror att många, att döma av den senaste tidens offentliga debatt, finner angelägen. Alltför länge har den officiella svenska synen på utvecklingen i Putins präglats av fromma förhoppningar om demokratisering, mänskliga rättigheter och en stabil rättsstat. På snart sagt varje område kan vi nu ta del av rapporter om motsatsen. Det är dubbelt beklagligt. Dels är det ryska folket som så länge lidit under totalitära regimer att beklaga, dels är det för den nära omvärlden en farlig utveckling som strider mot våra egna politiska intressen av en fredlig relation mellan den nordisk-baltiska sfären och dess stora granne. Det är mot den bakgrunden vi ska se dagens fråga och svar. Det svenska biståndet till måste sättas in i ett större sammanhang. Jag noterar att statsrådet aviserar en utfasning som för min del gärna får äga rum snabbare än 2010, som har gällt. En förtida avveckling av delar av biståndet skulle, precis som statsrådet påpekar, rimligen medge att pengar kunde överföras till andra, mer angelägna ändamål för att stärka de politiska fri- och rättigheterna. Det är ett krav som måste ställas på , precis som på alla andra svenska biståndsmottagare. Över huvud taget ter sig det svenska Rysslandsbiståndet lätt bisarrt i mina ögon i en värld där det sannerligen inte saknas behov av insatser för de fattigaste folken. Att då fortsätta att överföra , som skedde 2005, är enligt min mening inte en korrekt prioritering. Jag är medveten om att en hel del av pengarna går till vettiga ändamål inom mänskliga rättigheter och demokratiutveckling. Men hundratalet miljoner till investeringar i rysk infrastruktur, som detta rika land borde klara av egenintresse, ter sig inte rimligt i mina ögon. Låt vara att det också ligger i intresse att vi får en renare genom att renar sina utsläpp och satsar på fjärrvärme, för att ta några exempel. Det innebär att mer pengar blir över för den ryska statsledningen att satsa på restauration av den forna militärmakten och dess inhemska underbyggnad i form av säkerhetsorganen, vars växande makt oroar större experter på landet än jag. Dessa ord är inte uttryck för en gammal rysskräck. Det är inte i Lenins och som journalister fängslas och mördas, opposition tystas, frivilligorganisationer förbjuds och medier underkastas staten. Det är i dagens . Det är dagsfärsk materia vi talar om, inte sekelgammal. Därför undrar jag om statsrådet har någon fundering om vad som händer med våra möjligheter att fortsätta stödja enskilda grupper och individer som verkar för demokratisering om dessa grupper systematiskt upplöses, medierna fortsätter köpas upp och all opposition tystnar. Då är mordet på dessvärre inte bara en symbol för utan också en signal om framtiden. 3 HANS (): Jag tycker att det är en oerhört angelägen och värdefull interpellation som har ställt, och jag tycker att svaret från ministern är intressant. I svaret säger att regeringen ska driva en konstruktiv Rysslandspolitik, inriktad på samarbete men också på att framföra tydliga budskap i frågor där det finns anledning till oro. Den fråga vi måste ställa oss i i förhållande till det stora landet i öster är: Finns det anledning till oro? Jag tror att den frågan kan besvaras med ett ja. Jag tycker att det som har hänt borde fylla oss med oro, inte bara i utan också i resten av världen. Vidare säger i sitt svar: Att går åt rätt håll är viktigt både för och framtid. Det är helt riktigt. Men frågan kan också ställas med utgångspunkt från statsrådets ord: Går åt rätt håll? Där ger också statsrådet själv en introduktion i inledningen av sitt svar. Bland annat pekar hon på den rätt besvärliga mediesituation som finns och den senaste eruptionen som har varit i form av mordet på . I min värld är det så att fri opinionsbildning och fria medier är ett par av det civila samhällets viktigaste grunder. Mordet och det som har skett just när det gäller det fria ordets hantering i det, herr talman och fru statsråd, ger anledning till att både oroas och rädas. Då måste man, precis som gör i sin interpellation, se på den här typen av internationellt bistånd och stöd i det här ljuset. Är det rimligt att ge utvecklingsstöd, även om det i kronor räknat kommer att bli mindre och mindre i förhållande till dess höjdpunkt? Jag tror att det finns all anledning för oss att fundera igenom det. Jag skulle också vilja höra hur statsrådet ser på sin egen formulering i svaret när det gäller den andra delen om samarbete med . Detta samarbete omfattar bland annat stöd till enskilda organisationer, oberoende medier och journalistutbildning. Jag tror att om det är någonstans vi kan hjälpa medborgarnas , inte staten så är det just när det gäller fri opinionsbildning, fria medier, journalistutbildning och kulturutbyte. Därför tror jag att det är väsentligt att man går från traditionellt utvecklingssamarbete och utvecklingsstöd till den här typen av stöd vad gäller den intellektuella infrastrukturen. Jag tror, herr talman, att det här inte handlar om gamla sågfilar. Tyvärr är det nog den nya tidens motorsågar. 4 (): Det här är en väldigt viktig debatt, och det är viktigt för den nya regeringen att den är tydlig och anger både sin inriktning och med vilken kraft som den vill driva svensk politik i den riktning som interpellanten har varit inne på här. Det är ett ord som jag saknar här, som ändå är ganska viktigt i internationell politik, och det är frågan om en gemensam värdegrund. Vi brukar återkomma till detta, inte minst i samband med ett land som av , och poängtera att för länder som , länder inom den europeiska unionen och Europeiska unionen såsom en utrikespolitisk aktör är det oerhört viktigt att man har någorlunda gemensam uppfattning om värdegrunden. Det gäller naturligtvis respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och marknadsekonomi, att man vill ha en rättsstat och så vidare och att man sätter in det här, som vi brukar göra i sådana här internationella avtal, i en preambel där man säger att hela förutsättningen för samarbetet är en gemensam värdegrund, att man främjar den och att man ständigt återkommer till detta. Det är lite det som är konkretiserat i den här interpellationen. Jag skulle ändå vilja att statsrådet utvecklar frågan om , Europeiska unionen och strävan efter en gemensam värdegrund. Om vi står väldigt långt ifrån varandra i frågan om vad som är grundläggande värderingar kommer samarbetet att gå i stå eller, om man vänder på det: Om man förmår att övertyga om att en gemensam värdegrund är viktig för och för Europeiska unionen kommer detta att främja samarbetet oss emellan, och kommer att kunna dra fördel av samarbetet i ännu större utsträckning om man bekänner sig till en strävan efter en gemensam värdegrund. Vi kan inte göra om , men vi kan möjligen hålla fram som en morot att vi har en värdegrund och att vi skulle välkomna att ansluter sig till denna värdegrund eller i alla fall i sin utrikespolitik arbetar i dess anda. 5 Statsrådet (): Jag vill tacka herrar , och för mycket värdefulla inlägg. Jag tror att vi inte bara delar en gemensam oro. Delar vi inte också brustna förväntningar? Efter glasnost och perestrojka och efter murens fall hade vi hoppats på att kunna få åstadkomma en tätare väv med att återta kontakter och utvecklas tillsammans. Men står vi i en situation där vi snarare får diskutera oro, där vi får diskutera och konstatera kränkningar av mänskliga rättigheter och där vi får se ett ryskt samhälle, som borde vara otroligt rikt, bli fattigare och alltmer snöpt. Hur kan vi då påverka? Det var frågan. Jag tror att det är oerhört viktigt att konstatera att kan göra en del på egen hand, men framför allt måste vi se till att inom EU driva de rätta frågeställningarna. Då vill jag börja med att ta vara på detta med värdegrunden. Jag tycker att vi ska ha hopp om att vi ska kunna utveckla en tätare väv med de ryska invånarna, att det finns en anledning att ha kulturutbyte, att ha utbyte mellan studenter, forskare och aktivister av olika slag och att se till att vi kan understödja detta i ett samhällsklimat, som vi alla får konstatera hårdnar. Och tyvärr: När vi pratar om värdegrunden inom EU och det arbete som inom EU försöker driva har vi ju en annan viktig institution också, , där vi igen får ta vår oro och våra tråkiga konstateranden på allvar när vi ser att nu inte alltid lever upp till de krav som ställer. Det vi gör är följande: Rysslandssamarbete omfattar utbetalningar på . Hälften av detta går till miljösatsningar. På något sätt har det ju otroligt stor betydelse, precis som påtalade, för oss själva också. Det handlar om att rena vår gemensamma . Det handlar om insatser i den sociala sektorn, inte minst när det gäller bekämpning av hiv/aids, trafficking och en hel del annat som faktiskt också påverkar vår egen vardag. Dessutom ger vi medel till demokratins fördjupning som vi nu relativt sett ökar i den utfasning som sker. Jag vill tacka många enskilda organisationer, inte minst journalistorganisationer och andra, som verkligen drar sitt strå till stacken. Jag tror att vi nu alltmer kommer att gå mot att vi måste uppmuntra enskilda och enskilda organisationer i att ta ansvar för den tätare väven. lovar jag att den inom ramen för EU-samarbetet kommer att fortsätta sitt idoga arbete på att EU ska få en sammanhållen och bra Rysslandsstrategi på alla områden. fortsätter nu också väl återupptagna bilaterala kontakter. Vår utrikesminister har redan varit i två gånger. Jag tror att det är viktigt att vi har en dialog och att vi är en av de bästa Rysslandskännarna för att se till att EU får en bättre gemensam politik. 6 (): Jag förstår att statsrådet i sin nya roll som biståndsminister har en diplomatisk hatt att ta på sig. Jag skulle dock för egen del inte använda uttrycket att vissa förväntningar nu har brustit vad gäller demokratiförhoppningarna i . Vi som var med under och befrielse har nog inte haft särskilt höga förväntningar på demokratiutvecklingen i, jag höll på att säga , men jag menar . Det svar som statsrådet gav inbjuder dock till fortsatta debatter om läget i , både i kammaren och i spalterna, . Dessvärre lär de problem som vi diskuterar inte gå över. För dagen nöjer jag mig emellertid med att hoppas att det nyinrättade i , Sadev, som statsrådet invigde , får i uppdrag att kritiskt granska och utvärdera även Rysslandsbiståndet. Det skulle ge ett värdefullt underlag för fortsatt debatt. Låt mig, herr talman, ta tillfället i akt och för statsrådet aktualisera ett nytt fall med bäring på det vi nu diskuterar. MR-grupp har uppmärksammat fallet , en frilansjournalist som arbetar för en organisation som bekämpar spridning av hiv/aids i . försvann hon vid ett besök i i under mystiska omständigheter, bortförd av uniformerade män. Många av de fall som vi läser om i tidningarna och hör talas om i andra medier handlar om mystiska omständigheter. Vi skulle för övrigt kunna fylla hela denna debatt med ännu mer aktuella fall, med sådant som hände i början av . Jag avstår dock från sådana spekulationer. Däremot ber jag statsrådet att ta med sig fallet Ersenoeva till UD och sedan i lämpliga former ta upp frågan om hennes öde i de svensk-ryska förbindelserna. Jag vill tacka min ärade meddebattör för att han tog upp en av kärnfrågorna när det gäller gemensamma värden; den lämnade jag därhän. Dessvärre visar flera aktuella opinionsmätningar att president har ett starkt stöd bland det ryska folket, och hos dem som stöder honom sitter våra demokratiska värderingar tyvärr inte särskilt djupt. 7 HANS (): Jag tror att det som sade i sitt första svar, och som hon nu upprepade, är centralt, nämligen att det är viktigt för både och framtid att går åt rätt håll. Därför är det av stor betydelse att vi har fokus på den här frågan. Om utveckling inte går åt rätt håll och jag menar att det finns skäl att vara bekymrad över det påverkar det och säkerhets- och utrikespolitiska läge. Jag lyssnar noga på , och läser också det skrivna svaret noga, och kanske kan man där förmärka en positionsförskjutning just mot att vara lite mer orolig och bekymrad. En sak är vad vi hoppas av och vi är många i den generation som och jag tillhör som verkligen hoppas mycket av men det är en helt annan sak vad vi verkligen ser och hör. Det vi ser och hör ger anledning att vara bekymrad. Skottet mot ekar fortfarande. Det utvecklingsstöd som vi ger måste vara riktat till medborgarnas och inte till staten . Det är en av de centrala frågeställningarna här. Därför finns det anledning att hoppas att framgent inte enbart ställer sig bakom traditionellt utvecklingsstöd till utan omvandlar det så att man går från att stödja materiell till att stödja intellektuell infrastruktur. Det är vad behöver, och det som behöver ökar och säkerhet. 8 (): Jag har bara en mycket kort kommentar. började sitt svar, av naturliga skäl, med att säga att biståndet och samarbetet med medborgare, med folket, är det som vi ska försöka fokusera på. Dessvärre, höll jag på att säga, har en regering i huvudsak att göra med en annan regering, och det är ganska svårt att nå medborgarna. Biståndet är dock ett instrument för detta. Det jag vill understryka är att inte bara utan även utrikesministern, och andra ministrar som har med företrädare för den och den ryska staten att göra, ständigt återkommer till vår syn på värdegrunden och vår oro för att utvecklingen i går åt fel håll, särskilt vad beträffar respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat. Kontakter med och stöd till medborgare ja. Organisation är viktigt, men det får inte vara så att svenska ministrar avstår från att ständigt påpeka för sina kolleger i var vi står i dessa frågor. 9 Statsrådet (): Redan den tidigare regeringen beslutade att Rysslandsstödet ska utfasas , delvis för att det inte är ett land som direkt faller under fattigdomskriterierna. Det är ett rikt land och skulle även kunna vara ett kulturellt och mänskligt rikt land. Även om det kanske finns en viss nedärvd rysskräck vill jag ställa mig på optimisternas sida eftersom det så att säga är enda sättet att orka gå vidare i den här frågan med tanke på geografiska läge men också, tror jag, med tanke på våra förutsättningar att tillsammans med andra kunna påverka. Vad gäller det stöd som vi har kvar går en hel del av det direkt till människorättsorganisationer. Vi ger direktstöd till Russian , jobbar direkt med människorättsorganisationer i och stöder journalistutbildningar och annat. Av miljösatsningen har stora delar gått till reningsverket i , och diskuterar vi att bygga ett även i . Där blir det förstås fråga om ett samarbete med den ryska staten. Jag tar till mig det som har framförts och ser fram emot en fortsatt viktig kontakt och dialog med , både med MR-grupp och med enskilda ledamöter vid tillfällen som detta. Jag tror att vi kommer att ha anledning att återkomma långt innan det ryska parlamentsvalet , och man rustar dessutom till presidentval . Frågan är vad som kommer att hända , och därför är det oerhört viktigt att vi är väl medvetna om vilka spänningar den typen av aktiviteter skapar i landet. Tyvärr ekar skottet på ännu, och vi kommer säkert att få anledning att återkomma till ytterligare fall som nämnts i kammaren . Beträffande biståndspolitiken är en utfasning på gång vad gäller Rysslandsstödet, och vi kommer från regeringens sida att få anledning att återkomma med Rysslandsstrategi. Redan när jag var i opposition i kammaren hade jag anledning att vara något kritisk mot den, och det är riktigt, som interpellanten påtalar, att det sker en viss förskjutning i sättet att hantera frågorna. Det finns därför all anledning att återkomma till när vi nu uppdaterar Rysslandsstrategi. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:73 om utfasning av bistånd till diktaturer 10 Statsrådet (): har ställt frågan till mig hur jag avser att fasa ut biståndet till diktaturer som konsekvent vägrar att respektera mänskliga fri- och rättigheter samt motverkar demokratisk utveckling. Demokrati och mänskliga rättigheter är en förutsättning för utveckling och minskad fattigdom. Därför ska ställa tydligare krav på sina samarbetsländer rörande demokrati och förverkligandet av de mänskliga rättigheterna. Regeringen anger därför i budgetpropositionen att dessa frågor är särskilt prioriterade områden inom utvecklingssamarbetet. Vi har inlett en genomgång av samarbetsländer. Demokrati, mänskliga rättigheter samt rättsstatsfrågor är grundläggande aspekter som vi kommer att beakta i denna process. I länder där demokratiska förutsättningar saknas för ett långsiktigt samarbete, kan i stället olika typer av riktade insatser för att stödja positiva processer vara möjliga. Det svenska stödet kan där exempelvis kanaliseras via enskilda frivilliga organisationer. Det civila samhället har en särskilt stor betydelse i länder med brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen lägger särskild vikt vid att främja insatser för att främja en övergång till demokrati i länder som bland annat och . ska också ge stöd till framväxten av starka civilsamhällen i och . Särskilt stöd kommer att ges till demokratiseringsprocesser. Utvecklingssamarbetet ska tydligt länkas till samarbetsländernas demokratiska system och pågående demokratiseringsprocesser som de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna skyddas, respekteras och främjas. 11 (): Jag vill inleda med att tacka biståndsministern och gratulera henne till sin nya post. och jag har debatterat flitigt i utrikesfrågor här i kammaren , inte minst mot . Det är också glädjande att du i svaret säger att du vill satsa på att stödja demokratiska krafter i exempelvis och . Det är positiva satsningar som lyfts fram. Men det är inte detta som min konkreta fråga handlade om. Min fråga, som lämnades tämligen obesvarad, var: Avser statsrådet att fasa ut biståndet till diktaturstater som konsekvent vägrar att respektera mänskliga fri- och rättigheter samt motverkar demokratisk utveckling? Min fråga handlar alltså om ifall den borgerliga regeringen är beredd att frysa, strypa eller minska bistånd. Det finns flera skäl att strama upp den svenska biståndspolitiken. av världsbefolkningen lever i ofria eller delvis ofria stater. Demokrati är nyckeln för att skapa en hållbar marknadsekonomi, för att respekt för mänskliga rättigheter ska komma fram, och det är kittet till fred och frihet. Svenskt bistånd ska vara generöst, men det måste också kvalitetssäkras. Den borgerliga regeringen har glädjande nog lyft fram att ska minska antalet länder som man har bilateralt samarbete med, i enlighet med Globkoms, Sidas och andras rekommendationer. Då måste man också prioritera. Vi hade tidigare en diskussion om och om huruvida man ska fasa ut biståndet dit. Det är en debatt som pågår. Hela nio länder, eller av de länder som varit svenska biståndsländer, kan klassas som diktaturer.