prot · GT09102 · 2006-04-05 00:00:00 — Politiska ambitioner för att klara av anpassningen till dessa förändringar kallar vi för integrationspolitik. Men jag vill hävda att den förändring som går igenom kan bli lika omvälvande som när gick från jordbrukssamhälle till industrisamhälle. Ja, herr talman, förändringen i befolkningssammansättning som genomgår kan vara en lika stor utmaning och lika omvälvande för oss som steget in i industrisamhället var för demokratins pionjärer. För oss socialdemokrater är utmaningen dubbel. Det var vi socialdemokrater som byggde bron mellan det gamla bondesamhället och det moderna industrisamhället och som möjliggjorde det moderna framgångsrika välfärdssamhälle som är med en välfärd som gör livet drägligt för det stora folkflertalet, en skola för alla, en likvärdig vård och omsorg samt trygghetssystem. Det var vi socialdemokrater som tog ur fattigdom och underutveckling till att bli ett rikt välfärdssamhälle som än hävdar sig väl i den globala konkurrensen. utmanas av facklig och politisk kamp, och på ett sätt som för oss kanske är oväntat. Larmsignalerna är flera och återkommande. skrev i rapporten 2006 att den etniska segregationen har ökat i de tre storstadsregionerna. Den ekonomiska segregationen är däremot oförändrad. Det har också skett en polarisering när det gäller den sociala omgivningen som infödda svenskar respektive de synliga invandrargrupperna, dvs. de vars utseende och/eller utseende uppfattas som främmande av majoritetsbefolkningen, lever i. Hur underlättar vi övergången från industrisamhället till det samtida som vi lever i ? Hur bryter vi utanförskapet och segregationen? Går det över huvud taget? När gick från jordbrukssamhälle till industrisamhälle gick socialdemokratin som sagt i bräschen för denna förändring. Precis som den unga socialdemokratin bejakade industrialismen, måste vi nu bejaka den nya värld som redan föds. Vi gjorde det genom att hävda jämlikheten och rättvisan. Vi gjorde det genom att bejaka moderniseringen. Vi höll aldrig fast vid föråldrad teknik och gamla produktionssätt när ny teknik visade sig vara överlägsen eller effektivare. Jämlikheten och rättvisan hävdar vi än : arbete åt alla, en välfärd som ger oss trygghet i förändringen. Ja, absolut. Vi socialdemokrater känner redan till en del av verktygen. Vi står inför samma utmaningar nu som då. Det handlar om hur vi möjliggör social rättvisa, jämlikhet och generell välfärd. Det är grundläggande socialdemokratiska värden och klassisk jämlikhetspolitik. Därför var storstadssatsningen viktig, och därför är tiopunktsprogrammet som integrationsminister presenterade riktigt. För att bryta segregationen krävs det nämligen resurser och att de omfördelas och ges till områden där arbetslösheten är hög och den sociala utslagningen stor. För att bryta segregationen behöver resurser gå till att stödja personer att erövra språket, komplettera eller validera utbildningar och yrkeserfarenheter. För att bryta segregationen krävs mer resurser för att motverka diskrimineringen och riva de diskriminerande strukturer som vårt samhälle tyvärr fortfarande vilar på. Marknadens osynliga hand löser inte det. Vår politik är rätt. Det kommer att krävas både en hårdare och en tuffare kamp mot orättvisor och klassklyftor framöver för att bryta utanförskapet. Men, herr talman, jag tror att står inför större utmaningar än så. Inte bara bilden av behöver ändras, utan även bilden av vilka som befolkar behöver ändras. Det finns nämligen ingen återvändo. För vem är svensk eller invandrare i där snart var femte person har rötter i ett annat land? Vem är svensk eller invandrare i där av ungdomarna har en eller båda föräldrarna som är födda i ett annat land. Att bryta segregationen och utanförskapet är en av viktigaste uppgifter. Men hur vi tar oss an uppgiften är minst lika viktigt. Vi är inte ensamma. Hela brottas med samma utmaning. I land efter land ställs frågan: Hur ska vi bryta utanförskapet och segregationen? Och går det över huvud taget? , precis som många andra europeiska länder, befinner sig vid ett viktigt vägskäl. Ska vi bejaka den etniska, språkliga och kulturella mångfalden som finns i och göra den till en självklar del av vårt land, eller ska vi hålla fast vid en svenskhet som bygger på en gammalmodig syn, där den som uppfattas som annorlunda, där den som inte har ett namn som klingar svenskt, och där den som har ett utseende som inte stämmer överens med schablonbilden förblir avvikande och osvensk? I har först debatten om rätten att bära huvudduk i skolan och senare höstens upplopp skakat om hela landets grundvalar. I bland annat och hårdnar tonläget i invandrarfrågan för var dag som går. I vårt grannland är enligt de senaste opinionsundersökningarna det största partiet. Också i har en del förförts att använda en tillspetsad retorik om så kallade invandrare. Inte minst har den forna socialliberala kraften i svensk politik, och deras talesman , som tyvärr har lämnat kammaren, gjort detta till en folkpartistisk huvudgren. Men , och sätt att hantera den så kallade invandrarfrågan leder bara ut på ett sluttande plan där segregering och diskriminering ökar, inte minskar. , och för en politik som förstärker uppdelningen mellan vi och dom och inte suddar ut den. Vår stora utmaning, stora utmaning, ligger i att försöka forma en alternativ politik, en politik som bygger på ett nytt vi, ett mer inkluderande vi, ett vi där alla oavsett bakgrund får plats jag, du och alla vi. Ett viktigt sätt att göra det på är genom att reformera medborgarskapet. Synen på medborgarskapet måste förändras så att alla barn födda i får rätten att bli svenska medborgare. Medborgarskapet är nämligen intimt förknippat med de rättigheter, möjligheter och skyldigheter som samhället ger oss alla. Det är alltså en viktig symbol för tillhörighet. Tyvärr är medborgarskapet knutet till förlegade principer om härstamning och därmed också starkt förbundet till etnicitet och ursprung. Världen har kommit till oss, och vi har blivit en del av världen. Vi har ömsat skinn. Vi svenskar kan numera tala och göra oss förstådda på mer än 150 olika språk. startas vart femte företag av någon född i ett annat land. Hälften av dem som tar ut läkarlegitimation har en utländsk utbildning, och av alla doktorerade har utländsk bakgrund. Också i politiken, i näringslivet och i akademin slår sig det nya in och blir en självklar del av precis lika självklar som är i idrotten och operasångaren är i kulturen. Vilken tillgång och vilka möjligheter det ger oss i den värld av globalisering och internationalisering som vi lever i. Världen har kommit till oss, och vi har blivit en del av världen. Svenskheten har förändrats. Vi måste ta till oss detta med både hjärnan och hjärtat. Först då hävdar vi socialdemokrater fullt ut vårt historiska arv och våra historiska värderingar om jämlikhet, rättvisa och modernisering. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Museer och utställningar särskild ordning Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU20 Museer och utställningar särskild ordning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Framställning 2005/06:RS5 Ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för myndigheter Motioner med anledning av prop. 2005/06:112 Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 2005/06:Kr30 av m.fl (m) 2005/06:Kr31 av de () 2005/06:Kr32 av () 2005/06:Kr33 av m.fl (fp) 2005/06:Kr34 av () 2005/06:Kr35 av m.fl (kd) 2005/06:Kr36 av () med anledning av prop. 2005/06:128 Anpassning till nya EG-bestämmelser om livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och växtskydd m.m. 2005/06:MJ19 av m.fl. (m) 2005/06:MJ20 av m.fl. (kd) 2005/06:MJ21 av m.fl. (fp) 2005/06:MJ22 av m.fl. (c) med anledning av prop. 2005/06:163 Ett regionalt förhöjt grundavdrag /06:Sk9 av m.fl. (fp, m, kd, c) med anledning av prop. 2005/06:166 Barn som bevittnat våld 2005/06:Ju36 av m.fl. (m) 2005/06:Ju37 av m.fl. (c) 2005/06:Ju38 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 2005/06:169 Effektivare skattekontroll m.m. 2005/06:Sk12 av Per m.fl. (kd) 2005/06:Sk13 av m.fl. (fp) 2005/06:Sk14 av () och () med anledning av prop. 2005/06:174 Förenklade skatteregler med anledning av ny redovisningslagstiftning 2005/06:Sk10 av Per m.fl. (kd) 2005/06:Sk11 av m.fl. (m, fp, kd, c) med anledning av skr. 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg 2005/06:So31 av m.fl. (m) 2005/06:So32 av m.fl. (fp) 2005/06:So33 av m.fl. (kd) 2005/06:So34 av m.fl. (c) betänkande 2005/06:KU8 Regeringens krisberedskap och krishantering i samband med flodvågskatastrofen 2004 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /06:MJU6 Jakt och viltvård särskild ordning 2005/06:MJU9 Djurskydd m.m. särskild ordning 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:335 av ()till försvarsminister partnerskap för i Nato /06:336 av ()till statsrådet utvecklingsinsatser för primärvården /06:337 av Per ()till samhällsbyggnadsminister småskaliga vattenkraften Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1363 av ()till statsrådet för lagring av timmer 2005/06:1364 av ()till statsrådet av tvärleden /06:1365 av ()till näringsminister 2005/06:1366 av ()till statsrådet ungdomars språkstudier /06:1367 av ()till statsrådet av avfallshantering /06:1368 av ()till statsrådet och bosättningstid 2005/06:1369 av ()till justitieminister för sexualbrottsdömda att ta del av pornografi 2005/06:1370 av ()till utrikesminister åtgärder mot barnsexturism Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:1272 av ()till statsrådet företagares möjligheter att få lån och krediter 2005/06:1307 av ()till näringsminister konkurrens 2005/06:1308 av ()till statsrådet av 2005/06:1309 av ()till statsrådet och utvecklingen på landsbygden /06:1310 av ()till statsrådet för tjocktarmscancer försöksverksamhet i /06:1311 av Axel Darvik (fp)till utbildnings- och kulturminister för examina 2005/06:1313 av ()till statsrådet djurskyddskrav för minkuppfödning 2005/06:1315 av ()till statsrådet stöd till /06:1316 av ()till statsrådet ansvar för distribution av rasistiskt och invandrarfientligt material 2005/06:1317 av ()till statsrådet för goda matvanor 2005/06:1318 av ()till statsrådet av klimatutsläpp /06:1319 av ()till statsminister underlåtande att genomföra riksdagsbeslut /06:1320 av ()till jordbruksminister för konsumenter av EU-förslag om ekologiska livsmedel 2005/06:1321 av ()till finansminister effekter 2005/06:1322 av ()till utrikesminister till 2005/06:1323 av ()till statsrådet och segregation 2005/06:1324 av ()till jordbruksminister 2005/06:1325 av ()till statsrådet /06:1326 av ()till statsrådet på särskilda boenden /06:1327 av ()till statsrådet av sfi-undervisningen 2005/06:1328 av ()till statsrådet av 2005/06:1330 av ()till statsrådet och yttrandefrihet 2005/06:1331 av ()till statsminister för att effektivare uppfylla beslut /06:1332 av ()till statsminister för beslut /06:1333 av ()till statsminister för verkställande av riksdagsbeslut /06:1334 av ()till finansminister svenska bärnäringen 2005/06:1335 av ()till statsrådet lokalisering 2005/06:1336 av ()till statsrådet om ohälsa och kvicksilverexponering /06:1337 av ()till statsrådet av kvicksilver /06:1338 av ()till statsrådet barns upprättelse 2005/06:1339 av i (s)till statsrådet till sjukpenning och politiskt arbete 2005/06:1340 av ()till näringsminister regler för företag 2005/06:1341 av ()till statsrådet propaganda och Posten 2005/06:1342 av ()till socialminister 2005/06:1343 av ()till samhällsbyggnadsminister till mindre bostäder och hyreslägenheter i tillväxtområden /06:1344 av de ()till statsrådet 73, /06:1347 av ()till försvarsminister av civilpliktiga i /06:1348 av ()till utrikesminister till afghansk konvertit 2005/06:1349 av ()till utrikesminister Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 7 § anf. 32, av tredje vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 80 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 111 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 139 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 171 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.