prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — Men fortfarande undrar jag om du tycker att det som ni skriver är bra. Jag ska läsa meningen en gång till: Det svenska försvaret ska i första hand organiseras med utgångspunkt i svenska behov men utifrån tillgängliga resurser kunna delta i internationella insatser. Det är väl den meningen som är lite konstigt skriven? Man frågar sig om det är en restpost. Det här låter lite grann som om det är en restpost. Så långt tror jag att kan sträcka sig. Helt klart är samsynen mycket viktig i försvarspolitiken. Och det har den alltid varit i svensk politik. Och jag tycker att det är väldigt bra att vi har nått en samsyn i så många frågor att betänkandet delvis är ett arv efter den förra regeringen. Det är helt klart, och det är inget att hymla om. Formuleringen: bidra aktivt, är en helt annan sak än vad som står i er motion. Och visst är det lite underligt att man inte har en egen motion om detta. Vi brukar alltid ha en stor ekonomisk partimotion. Men sedan brukar man gå ned på detaljnivå i kommittémotionerna. Däremot tillstyrker ni en reservation med anledning av en enskild motion. Det är också ovanligt. Men det är kanske något nytt som är på gång som jag inte förstår. 20 () replik: Om tittar på den roll som försvaret har utvecklat , om bara tänker på alla de länder och alla de insatser där spelar en aktiv roll och framför allt också har spelat en aktiv roll, och om vi gemensamt bara funderar över den goda kvittens som svenska trupper får när de bidrar i internationella styrkor, så är det naturligtvis resultatet av en medveten politik och en medveten strategi. Det är en politik som har drivits fram och letts av socialdemokratiska regeringar. Ja, vi står bakom den. Svenska militärer ska kunna delta i internationella insatser. Man har gjort det tidigare och gör det just , och man ska fortsätta göra det. Men ska också fortsätta att vara militärt alliansfritt. Och ska vi också ha ett försvar som ska kunna försvara vårt eget land. Det står vi också fast vid. , man leker inte krig. Vid ett flertal tillfällen har i replikerna sagt: Vilka ska vi leka med? Krig är absolut inte på lek utan på blodigt allvar. Och vi spelar en avgörande roll när vi är med och skapar förutsättningar med våra fredsfrämjande trupper. Det ska vi fortsätta med. 21 () replik: Det som handlade om lek var lite hårdraget. Jag sade att mina föräldrar när det gällde att umgås med kamrater sade att man ska passa sig för dåliga kamrater. Och i försvarssammanhang tycker jag att Vänstern, ledd av en kommunist, har varit en dålig lekkamrat, när vi talar om att göra en försvarsbudget. Det var där jag gjorde jämförelsen med lekkamrater. Jag har inte sagt att krig är någon lek. Jag har varit ute och sett eländet, jag har följt eländet , och jag är uppväxt i en militärfamilj, så jag förstår precis vad det handlar om. Men jag tycker att det är tråkigt att inte kan stå här och säga att detta är en mycket dålig skrivning och att det är en restpost. Och stämpeln att det är en restpost kommer att finnas kvar när vi lämnar kammaren om inte kan säga att man menar någonting annat än det som står här. Men det är beklagligt att referatet kommer att gå vidare i handlingarna som att det är detta som Socialdemokraterna vill, alltså att utifrån tillgängliga resurser kunna delta i internationella insatser. Jag tycker att det är beklagligt när det gäller samsynen i den svenska försvarspolitiken att Socialdemokraterna enligt protokollet kommer att ha en fråga hängande över sig, nämligen om vad de verkligen menade i försvarsdebatten 2006 med anledning av skrivningen i den så kallade stora ekonomiska motionen. 22 (): Som ny i försvarsutskottet har jag med spänning fördjupat den bild som jag som allmänintresserad politiker redan hade av säkerhets- och sårbarhetsfrågorna i dagens svenska samhälle liksom av det internationella läget och utvecklingen. Det bästa vore givetvis att leva i en värld där krig och elände, våld och katastrofer, terrordåd, förtryck och lidande inte existerade. Då kunde FN:s och allas vår dröm om en fredlig värld utan krig och våldsdåd bli sann. Det är en fantastisk dröm, som måste hållas vid liv, om en ädel mänsklighet men som realistiskt sett tyvärr ligger långt utom räckhåll . Ofta har människan i både politiska och religiösa termer försökt att lyfta sig mot de goda idealen, ibland framgångsrikt, men ibland med fruktansvärda misslyckanden. Och låt mig bara nämna några exempel: nazismen, Sovjetkommunismen och dagens religiöst färgade och ohyggliga massmordsterror mot vanliga män, kvinnor och barn. I ungdomen läste jag med spänning Gula brigadens hjältar, en idealiserad skildring över svenska hjältedåd förfärliga strider, så som gärna velat beskriva dem. var desperationen nära över hur världen då såg ut med de fruktansvärda världskrigen nära i minnet, det med kärnvapenhotet, och andra inbördeskrig lite varstans i världen. Vår världsdel har varit förskonad från storskaliga krig , längre än på oerhört . Men hemska inbördeskrig med organiserat hat och vanvettiga övergrepp, dödande och lidanden sker fortlöpande i dagens värld, till exempel i dåvarande och just , i denna stund, i i . Trots det mörka överväger ändå det ljusa i dagens värld, enligt min uppfattning. För det första: Mycket i dagens värld pekar åt rätt håll. Hotet om ett tredje världskrig är inte aktuellt. Järnridån har fallit. Världens länder ökar sitt samarbete och sitt fredliga handelsutbyte. Tillväxten ökar, och levnadsnivån förbättras för alltfler. För det andra: I har tillkomsten av Europeiska unionen betytt oerhört mycket för att alltfler länder tillsammans i fredligt samarbete utvecklar lösningar för demokrati, handel och säkerhet. Tänk bort EU som snart omfattar 27 länder, och tänk bakåt hur samma länder i många sekler hanterat sina konflikter tidigare, så blir man glad och tacksam över att nu deltar inom EU:s ram för att göra , och därmed världen, till en bättre plats för oss alla. För det tredje nu närmar jag mig raskt och dagens försvars- och sårbarhetsdebatt i denna kammare finns det oftast ett gott samförstånd i de allra flesta frågorna även i vårt nordliga och befolkningsmässigt rätt lilla land. Vi behöver ett modernt försvar i mot bakgrund av den bild jag givit, och vi behöver hjälpa till internationellt. Vi kritiserar ofta vår försvarsmakt för att genomföra den enorma omställningen alltför ineffektivt och alltför sakta. Vi lyfter, tycker jag, alltför sällan fram den professionalitet och det engagemang som framför allt ändå präglar arbetet inom Försvarsmakten i en mycket påfrestande tid. Just på det försvarspolitiska området finns det en särskild, en god och välmotiverad, tradition att eftersträva breda majoriteter och en bred uppslutning bakom besluten. Detta har ofta lyckats, men . Försvarsbeslutet fattades av tre vänsterpartier en helt unik situation trots att gjorde betydande ansträngningar för att möjliggöra ett bredare beslut. Konflikten handlade framför allt om pengar. I slutändan skilde det med . arbetade hårt tillsammans med allianspartierna för en bredare uppgörelse om försvaret. Vi menar att en blocköverskridande samsyn kring , vårt lands, försvars- och säkerhetspolitik har ett stort värde. Vi var djupt bedrövade över att Socialdemokraterna valde att söka stöd hos som, vilket vi naket ser i dagens utskottsbetänkande, varken vill ha tillräckliga resurser till försvaret eller vill samarbeta för utveckling och säkerhet inom EU. Det är ändå positivt att Socialdemokraterna och allianspartierna i realiteten har en stor samsyn kring den omställning av försvaret som under mycket stora påfrestningar genomförts från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar med en stark internationell profil. Huvudpunkterna i dagens försvarspolitik är, som framgått, att ambitionsnivån för långsiktiga internationella insatser höjs rejält i flera steg och kommande år och att antalet kvinnor och män i internationella insatser mer än fördubblas till en nivå omfattande ca 2 000. var inne på detta. Så exakt är det väl inte, men nivån ligger i alla fall där. Det är vi överens om. Vidare bör de svenska insatserna koncentreras mer än . Utskottet godkänner olika materielprojekt, vidhåller sin uppfattning att inflytande över materielanskaffningen bör öka och beställer olika förslag från regeringen till exempel om utformningen av insatsorganisationen, reformeringen av den nuvarande befälsordningen och en redovisning av arbetet med det nätverksbaserade försvaret, NBF. Låt mig sedan markera det mycket anmärkningsvärda som har hänt med de partier som faktiskt samarbetade om makten fram till valet . Lägger de nu fram ett samlat motförslag till alliansbudgeten likt det som de faktiskt var överens om och 2006? Nej, inte alls! För tycker jag att det känns skönt att det även på det här området nu förs en stabil och verklighetsförankrad politik, till skillnad från de strider och de mycket stora åsiktsskillnader som uppenbarar sig mellan Socialdemokraterna, och, framför allt, . Det var ju tidigare en mycket givande och fullständigt avslöjande replikomgång där tre samarbetspartier som var helt överens om försvaret skilde ut sig. Det var en oerhört bräcklig majoritet. Det är synd att den uppstod och att det inte blev en bredare uppgörelse 2004. Såvitt jag förstår ansluter sig Socialdemokraterna det är bekräftat av , vilket jag välkomnar i mycket hög grad till alliansens budgetförslag. Det råder alltså fortsatt bred enighet om försvarspolitikens inriktning, vilket lovar gott inför de fortsatta diskussionerna. Socialdemokraterna vill i ett särskilt yttrande i förhållande till alliansens budgetförslag minska beloppet med samma som striden gällde vid försvarsbeslutet . Jag tycker att det är lite trist att det som Socialdemokraterna vill skära ned på är vår solidaritet med de utsatta länder där våra internationella fredsförband säkerligen kommer att vara efterlängtade av civilbefolkningen. Socialdemokraterna väckte alltså ingen försvarsmotion, viket jag väljer att tolka positivt vi är överens i det stora hela men det har minsann deras tidigare samarbetspartier gjort. har en lång och genomarbetad motion med en rad yrkanden som i rätt betydande grad faktiskt tillgodoses. Det är bra att i alla fall står upp för internationella insatser. Men, herr talman, med nästan 1 miljard, , vill skära ned när det gäller försvaret. Självfallet får det allvarliga och svåröverskådliga konsekvenser för försvarets resurser, personal och insatsförband. Det är ändå bara en fjärdedel av vad det tredje tidigare samarbetspartiet lyckats rasera i sin försvarspolitiska ohämmade populism. Det är fyra resor värre, rakt ned i diket. skär, utan någon analys värd namnet, ned försvaret med nästan utöver de stora nedskärningar som försvaret just är i färd med att komma igenom. Det är ingen omställningstid alls, vilket säger mycket om respekten för politiken, för dessa frågor och för de människor som verkar inom sektorn. politik skulle få förödande och oöverskådliga konsekvenser för försvarets resurser, personal och insatsförband och för vårt lands säkerhet och sårbarhet. Vi skulle smita från den internationella solidaritet som så mycket brukar orda om i uppenbarligen tomma fraser. Man kan se det som att tryggt hukar under Natos mantel och därför tycker sig ha råd att smita ifrån eget ansvar. Detta är nog så anmärkningsvärt. Eller är det i det nya styrkor som söker sin och trygghet? Vad vet jag om era motiv och er analys som är otroligt kort? Jag ser bara det förskräckande resultatet. Det här är alltså den samarbetspartner som Socialdemokraterna valde att ty sig till i stället för en blocköverskridande samsyn med allianspartierna. är alltså ett parti som kunde ha varit i regeringsställning om det velat sig illa. En centerpartistisk federalist här i kammaren brukar säga hej och hå. Det tycker jag rätt bra karakteriserar grovt tillyxade politik. 200 000 nya statliga jobb hej och hå! Bort med alla privata entreprenörer i vård, skola och omsorg hej och hå! Och 4 miljarder mindre till försvaret hej och hå! Ursäkta, herr talman, en rätt raljerande ton. Det är svårt att låta bli. Jag måste erkänna att jämfört med försvarspolitik framstår Socialdemokraternas alternativ i något av ett förklarat skimmer, även om det är en bit kvar till utskottsmajoritetens förslag, som jag yrkar bifall till. 23 () replik: Hej och hå! Ja, så kan man säga. Det låter poetiskt och trevligt, men det låter också väldigt populistiskt i mina öron att på det här sättet beskriva försvarspolitik. beskriver försvarspolitik som att vi lämnar hela landet öppet för alla möjliga angrepp. Så är absolut inte fallet. Vad vi har redovisat är de förändringar som vi vill göra i det förslag som finns från den borgerliga majoriteten. Det är sannerligen inte stora förändringar. Det är sannerligen inte stora neddragningar vi gör. I stort är vi överens om innehållet i försvarspolitiken. vet och anser att svensk försvarsmakt och svenska försvarsanställda håller en mycket bra kvalitet och att man har en mycket bra utbildning. Vi vet att svensk personal uppskattas och beröms i hela världen för de insatser som görs. Det är väldigt populistiskt att påstå att har en annan syn på det. vill ha ett värnpliktsförsvar, och vill ha ett hemvärn och frivilligorganisationer så är det. Den omställning som gjordes i och med förra försvarsbeslutet har svenska försvarsanställda och försvaret gjort på ett föredömligt sätt. Man har sett till att försvaret fungerar trots den stora nedskärningen. Vi är inte försvarsfientliga. Vad vi reagerar på är den stora vapenexporten att är världsledande där, att detta lilla land ligger på åttonde plats i världen när det gäller vapenexport men det kan jag inte se som ett hot mot hela den internationella säkerheten och framför allt inte mot säkerhet. 24 () replik: Vem som är populist, den som kritiserar ett förslag för att ligga i den absoluta närheten av ett populistiskt agerande eller den som säger hej och hå när man karakteriserar de svepande penseldragen i nuvarande politik, får jag överlåta åt kammaren och lyssnarna att avgöra. Det är en oerhörd omställning som försvaret har genomgått i och med försvarsbeslut, som stod bakom. Och allianspartierna stod helt och hållet bakom inriktningen, även om vi inte var nöjda med resurserna. ska försvarets resurser minskas , med . Som sade: Vad kommer detta att innebära för våra resurser, för stabiliteten i vårt försvar, för människorna som jobbar i Försvarsmakten och med att producera de materiel som behövs. Det är mot bakgrund av vår neutralitetspolitik som vi har vår försvarsindustri, och det är därför som vi köper in men även exporterar försvarsmateriel. Jag vill ställa två frågor. Är det realistiskt och bra med sådana här oerhört snabba kast? Har ni inte någon form av omställningstid? stod ni bakom den nivå i försvarsbudgeten som Socialdemokraterna nu ligger på. vill ni helt plötsligt minska den med 3,5 miljarder. Vad var kompromissen mellan er och Socialdemokraterna i frågan? Uppenbarligen var den att ni till tydde er till dem för att få vara med och samverka. Det är intressant att notera. 25 () replik: är inget hot mot säkerhet. Vi är inget hot mot försvarsmakt. Vi är faktiskt en tillgång därför att vi på ett ansvarsfullt sätt vill ställa om en del av politik. Vi delar inte riksdagsmajoritetens och regeringens politik när det gäller skattesänkningar, när det gäller omfördelning och när det gäller sänkningar i a-kassan och i försäkringssystemen. Vi delar inte den omfördelning som den regering som ni företräder föreslår. Vi vill föra över resurser. Vi vill att man ska göra förstärkningar på den civila sidan, och då måste vi visa på varifrån vi ska ta pengar. Bland annat tar vi en del medel från det här utgiftsområdet och för över till ett annat utgiftsområde. Vi är helt övertygade om att det kommer att öka antalet arbetstillfällen och stärka tryggheten och därmed säkerheten i . Vi vill ha en politik på alla områden som gör till ett säkert och framgångsrikt land. 26 () replik: Det låter kanske bra. I realiteten, vi kan väl säga som det är, , har fullständigt oöverskådliga överbud på många politiska områden de 200 000 statliga jobben, bort med all privat verksamhet i vård, skola och omsorg, sex timmars arbetsdag, och så vidare. För att som oppositionsparti nu kunna stoltsera med era överbud måste ni ta pengarna någonstans, och då är försvaret ett tacksamt område för att yxa till 4 miljarder. Jag får väl tacka för att det inte blev 8 miljarder när ni ändå var ute med de stora penseldragen och gjorde era analyser. Men 4 miljarder är ändå oerhört mycket. Jag kan bara summera med att säga att det har varit en viktig debatt i riksdag den blir säkert lika intressant framöver och det är en avslöjande debatt. Jag är väldigt glad över att Socialdemokraterna står för en inriktning av politiken som också vi står bakom. Vi diskuterar nivån. Låt oss fortsätta att göra det. Jag hoppas att vi, när vi jobbar framåt i försvarspolitiken, ska hitta en samsyn som möjliggör bredare uppgörelser över blockgränserna, vilket jag är fullständigt övertygad om är en styrka för , för vårt försvar och våra möjligheter till insatser internationellt. Tyvärr är inte med i de sammanhangen, utan man har straffat ut sig. Jag kan beklaga det, men jag hade kanske inte förväntat mig så mycket annat. 27 (): Även denna dag har så här långt illustrerat den konflikt som finns inom svensk försvars- och säkerhetspolitik, den konflikt som råder mellan den nationella och den internationella inriktningen. Detta är också en kamp om var resurserna ska allokeras. Ska resurserna satsas på det som är behovet här och eller ska de möjligen sparas och inriktas på att användas om 10, 20 eller ? Jag brukar finna stöd i utgångspunkten att resurser alltid ska användas där de gör bäst nytta. Det blir då lite enklare att tänka. Frågan är då om våra arméförband gör störst nytta vid Kalix- och Morjärvlinjen eller i Bunia i och om våra enheter är bäst behövda i Bornholmsgattet eller utanför . Svaren på dessa frågor är ju givna, och det är en tröst för dem som talar om det nationella att det egentligen inte finns någon motsättning mellan nationellt och internationellt. När vi tillsammans med andra länder agerar på den internationella arenan lär vi oss att samarbeta. Skulle vår omvärld förändras på ett sätt som gör att militära hot mot återigen dyker upp har vi därmed en bättre beredskap för att tillsammans med andra hävda våra säkerhetsbehov. Det ska också sägas att de insatser som vi gör ger oss skarpa erfarenheter, och det är de bästa erfarenheter man kan få för framtiden. Att vi inledningsvis berört denna fråga beror på att Socialdemokraterna har haft en viss otydlighet i hur de tänker i frågan. Det har vi fått många vittnesbörd om . Jag minns då stod i talarstolen och apropå omställningen från territorialförsvar till insatsförsvar gjorde liknelsen vid ett tåg där Socialdemokraterna skyfflade in stenkol i lokomotivets panna och några andra, jag ska inte säga vilka, satt längre bak i första klass och bad lokföraren att för guds skull bromsa tåget. har det varit så att Socialdemokraterna från tid till annan verkar ha hängt i nödbromsen själva. Jag tror att det är en övergående fas. Jag är övertygad om att enigheten kommer att öka också på detta område framöver. Regeringens första budgetproposition bådar gott. extra till de internationella insatserna slår vakt om de ambitioner som fanns 2004. Hade de pengarna funnits hade vi kanske haft två korvetter i i stället för en och kanske hade det förband som lämnade kunnat vara kvar, åtminstone så länge som våra samarbetspartner var kvar. Regeringen utlovar också en nationell strategi för de internationella insatserna. Det är något som liberalerna har kämpat för i kammaren . Det är med stor nyfikenhet och spänning som vi ser fram emot någon form av resultat . har spelat knattefotboll. När någonting har hänt har vi alltid känt ett behov av att skicka ett aldrig så litet förband till den insats som planeras, det må vara av FN, EU eller Nato. Detta har lett till en suboptimering i användandet av våra resurser. Jag är glad över att regeringen framöver vill att rekrytering och utbildning av reservofficerare endast ska komma till stånd om dessa reservofficerare också binder sig att delta i det internationella insatsarbetet. kan försvarsministern glädja sig åt att det är mycket som återstår, många kvardröjande arbetsuppgifter, inom hans område. Materielförsörjningen är ett särskilt sorgebarn. I går när jag bakade pepparkakor med mina flickor hemma i slog det mig att det finns många likheter mellan svensk materielförsörjning och att baka pepparkakor. Först och främst vill alla ha med sina speciella formar. Om de ska få plats på bordet måste degen kavlas oerhört tunt, nästan till bristningsgränsen. Det faktum att alla använder olika formar gör att spillet i form av överbliven deg blir mycket omfattande. Pepparkakorna är förunderliga också på det sättet att när de ligger på plåten, innan man har satt in dem i ugnen, är de väldigt tunna och slanka. När de väl kommer in i ugnen jäser de och växer till dubbla storleken, precis som ett och annat materielprojekt. Efteråt, när man tittar på de svartbrända mutanterna till pepparkaksgubbar och -gummor ställer man sig ju frågan: Varför köpte jag inte pepparkakorna i affären runt hörnet? Jag tror att behöver en ny materielstrategi. Utgångspunkten för den bör vara att det som kan köpas behöver inte vi utveckla. En annan utgångspunkt är att gott nog räcker. har en drift att alltid ha det senaste av teknikutveckling och gärna väl anpassad till just våra behov. Det leder till dyrare lösningar och förseningar i materielleveranserna. Vi måste också ha en insikt om att när vi väljer egna lösningar blir det alltid särlösningar. Det blir alltid nödvändigt med någon form av modifiering och justering. Vi borde också i en sådan här strategi bestämma oss för att inte släppa i väg några materielprojekt om vi inte från början vet när leveransen kommer att ske och vad det totala priset blir på det enskilda projektet. Det är därför jag med stor glädje noterar att ett enigt utskott nu bestämt sig för att granska en av de bollar som skickades i väg för och som har tendens att inte landa. Den bollen heter NBF, nätverksbaserat försvar. Inte minst den kostsamma utvecklingen av ledningssystem T för teknik behöver granskas av . Inom området för personalförsörjning återstår också många arbetsuppgifter. Plikten är en sak som försvarsministern måste ta itu med. Vi har ett moraliskt problem. Problemet är att medan platserna är för få för dem som vill göra lumpen fortsätter vi att med hot om frihetsberövande tvinga unga män till en vapenutbildning. Det är också ett problem med plikten på ett ekonomiskt plan. Det är ett rent slöseri. visar den senaste statistiken från Försvarsmakten att bara en av fyra utbildade är beredd att delta i huvuduppgiften, nämligen de internationella insatserna. Vi skulle aldrig utbilda läkare till stora kostnader om bara en av fyra läkare opererade, om bara en av fyra blev yrkesverksam. Det är därför min bestämda uppfattning att plikten måste bort förr eller . Min fråga till försvarsministern är: När tillsätts nästa pliktutredning? En sådan blir nödvändig om vi ska kunna ta ett stort grepp om personalförsörjningen. En annan del i personalförsörjningen handlar om så kallat OP-tempo. bestämde att den som är yrkesofficer ska, åtminstone om man är nyutbildad, delta i internationella insatser. Ännu har inte regeringen, och inte heller Försvarsmakten, bestämt hur ofta en internationell insats ska göras. Vad har den för betydelse för den befordringsgång som den enskilde officeren får? När jag var ung blev officerare befordrade efter att ha genomfört KFÖ, krigsförbandsövningar. Dagens KFÖ är internationella insatser. Vi behöver ett politiskt ledarskap som visar hur ofta man måste tjänstgöra skarpt för att bibehålla sin kompetens som yrkesman eller -kvinna. kommer att uppleva att det blir svårare att rekrytera till internationella insatser.