prot · GU0929 · 2006-11-29 00:00:00 — Det är inte antingen lärlingsutbildningar som inte ger högskolebehörighet eller sådana som ger det, utan det behövs bådeoch. Jag kan se det i min hemstad . Där finns Industrigymnasium. Det är en skola som egentligen inte borde finnas enligt våra lagar i det här landet, eftersom den inte uppfyller något kriterium. Den är inte , och den är inte fristående. Men tack vare ett konstruktivt samarbete mellan kommun och finns den och har funnits . Det är egentligen en sådan lärlingsutbildning som den nya lagen skissar. Den ger alla behörighetsbitarna och så vidare. Den är perfekt på det sättet. Men dessa chanser försvinner i och med det föreslag till beslut som finns i . Vi i vill inte ta bort möjligheter för eleverna. Vi vill skapa dem. Det är därför som jag vädjar till alliansen: Ta inte bort valfriheten, skapa den i stället! 72 (): Gymnasiet i är förträffligt på många sätt. Det är öppet för alla. Det finns en bredd och en mångfald i utbildningarna som i få andra länder. Både kommunala och fristående skolor ger en ganska modern kunskap; den är inte kvar på 60-talsnivå och inte heller på medeltida nivå, för den delen. Det finns kunniga och engagerade lärare och ganska goda resurser. Det finns möjlighet för elever att alltid komma igen. Det finns inga återvändsgränder. Det här är någonting positivt, och det ska vi behålla. Men det finns också stora utmaningar. Det största problemet som vi moderater ser med dagens gymnasieskola är att det endast är tre av fyra elever som slutför sin treåriga gymnasieskola . Smaka på det lite grann! Det är ett bevis på att något är fel i grunden i strukturen. Det har inte skett någon förbättring som vi har haft den här gymnasieskolan. Däremot är det en klar försämring jämfört med hur det såg ut , när vi hade det gamla linjegymnasiet. Då slutförde av eleverna sin gymnasieutbildning. Det är framför allt elever på yrkesprogrammen som inte fullföljer sin utbildning. jämförde skolan med i en krönika . Han skrev att aldrig skulle tillåtas att släppa ut tusentals bilar som inte fungerade, där det kanske inte fanns rattar som gick att vrida åt rätt håll, inga bromsar eller någonting annat. Då skulle någonting hända. skulle tvingas återkalla bilar som inte fungerade. Annars skulle folk inte köpa dem. Han tycker att vi kanske borde jämställa skolan lite mer med . Vi ska inte släppa ut elever som inte klarar sig. Men i Socialdemokraternas , som vi har levt i väldigt länge, är det så . Så här kan det naturligtvis inte fortsätta. Det är slöseri med humankapital, med skattepengar och med tid. Det är onödigt. Ungdomar kommer ut alldeles för sent på arbetsmarknaden. Och inte minst de ungdomar som inte slutför sin utbildning får inte heller med sig de kunskaper de behöver. Nästan 14 000 elever som slutade gymnasiet , , fortsatte direkt till komvux samma höst. Det är också ett bevis för att någonting är i grunden fel. Det har aldrig varit tänkt så att man ska ha en direktövergång från gymnasiet till komvux. Vid sidan av det här finns det naturligtvis annat som måste förbättras. Det är en samstämmig uppfattning från näringslivet att eleverna på yrkesprogrammen måste få djupare yrkeskunskaper. Det gäller både teoretiska och praktiska delar. Universiteten och högskolorna ser hur deras studenters förkunskaper sjunker och tvingas därför ägna mer tid åt kompletteringar och repetition i stället för åt akademiska studier som tillför eleverna ny kunskap. Den förra regeringens åtgärder konkretiserades i propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasiet. Det är den som vi nu river upp. Jag tycker att det här är ett bra förslag. Socialdemokraterna har vare sig i propositionen eller nu från talarstolen här kunnat leda i bevis eller ens göra trovärdigt att de elva stegen på något avgörande sätt skulle förbättra gymnasiet eller komma till rätta med de problem som jag har skisserat tidigare här. Det verkar inte ens som om Socialdemokraterna ser problemen eller tycker att det är ett problem att bara tre av fyra slutför gymnasiet . Om de ser problemen så gör de i alla fall ingenting åt dem. Det är lite som i Kejsarens nya kläder möjligen kejsarinnans nya kläder, . Tusentals elever slås ut . De som bär ansvaret ser inte problemen. De lever i ett luftslott och tittar bort. Vi i borgerligheten har tagit på oss den lille pojkens uppgift att säga som det faktiskt är: Kejsaren är naken. De elva stegen handlade delvis om kosmetika som att byta namn på projektarbete till gymnasiearbete. De handlade om onödiga saker som att lagstifta om hur kommuner och arbetsliv ska samråda med varandra. Inget leder till att färre hoppar av och flera fullföljer gymnasiet. Att elever på yrkesprogram ska tvingas läsa mer teori och ännu mindre yrkesämnen leder inte heller till att flera slutför sin utbildning. De får ju läsa mer av det de inte vill läsa. Övergången från kursbetyg till ämnesbetyg var sannolikt det som skulle förändra gymnasiet mest. Men inte heller det leder till några förbättringar. Den stora farhågan som i alla fall vi moderater har är att eleverna inte kommer att vilja gå fördjupningskurser. Konstruktionen är nämligen sådan att eleverna sätter sitt tidigare betyg i pant. Om man exempelvis har fått betyget MVG i A-kursen i matematik varför ska man då riskera att få sänkt betyg om man läser B- och sedan C-kursen? Då är det bättre att läsa andra ämnen, så att man kan få behålla sitt MVG. Förslaget stimulerar definitivt inte till vare sig fördjupning eller helhetskunskaper, utan i stället till ytlighet. Varför driver då Socialdemokraterna detta? Jag vet inte. Kanske vill de bli av med kursutformningen av gymnasieskolan helt och hållet och göra gymnasiet till en allmän förlängning av högstadiet? Det finns andra förslag i den riktningen. Man ökar de teoretiska inslagen och tar bort kursbetygen. Kanske kurserna och elevernas valfrihet försvinner i nästa steg. Det fanns naturligtvis någonting som var bra med den gamla propositionen också, och det ska jag gärna ge en eloge för. Det var någonting som vi moderater har slagits länge för. Det handlade om frisök, som från tog upp. Dessbättre kommer en proposition från vår nya regering om detta . Det vi röstar bort får vi alltså tillbaka , och då i ett ännu bättre skick. Möjligheten att söka till skolor i andra kommuner kommer inte att begränsas till nationella program och nationella inriktningar. och behöver alltså inte vara särskilt oroliga. ska gymnasiet snabbutredas på nytt och med ett annat fokus än att bara skyla över problemen. Vi ska lösa dem i grunden. Vi moderater ser framför oss en tydligare uppdelning av gymnasiet i en studieförberedande del och en yrkesförberedande. Kraven och innehållet ska anpassas till de olika utbildningarnas mål. Det som är lika för alla ska minska och utrymmet för de individuella, egna valen och preferenserna ska öka. Det handlar inte om att sänka kraven, utan om att se till att man har rätt krav för rätt utbildning. Med relevanta krav tror jag att vi kan få en ännu modernare gymnasieutbildning där flera elever lär sig mer, en utbildning som eleverna trivs med och som de också har bättre förutsättningar att slutföra. Men det blir kanske nästa debatt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 73 () replik: Det var ju intressant. Frisök kommer , men utformningen av lärlingsutbildningen dröjer. Det talar sitt eget språk. har svartmålat den svenska gymnasieskolan. Jag tycker inte att det är på sin plats. Av ungdomarna som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg . Många av dem som gick ut gymnasieskolan utan slutbetyg hade inte hoppat av, utan hade fullföljt alla tre åren, men saknade betyg i ett fåtal kurser. av 22-åringarna har avslutad gymnasieutbildning, vilket ligger klart över EU-genomsnittet. Vi satsar på alla ungdomar. I åldersgruppen har gymnasieutbildning eller högre utbildning. Endast fem länder i hela har högre andel i denna grupp. Tycker att dessa resultat ger anledning att totalt svartmåla gymnasieskolan? 74 () replik: Jag vet inte om hörde när jag inledde diskussionen. Jag pratade om allting som är bra i den svenska gymnasieskolan. Jag vill absolut inte svartmåla vare sig skolan, eleverna eller deras lärare, utan det är fel på strukturen i den svenska gymnasieskolan. Det är tråkigt att inte ser de stora kvalitetsproblem som faktiskt finns i gymnasieskolan, utan att du står här och är nöjd med att slutför en treårig utbildning . Det tycker uppenbarligen Socialdemokraterna är helt okej. Vi i och alliansen tycker inte att det är okej. Därför måste vi riva upp ett förslag som inte löser problemen. Jag skulle vilja återkomma och fråga dig: På vilket sätt blir det flera elever som inte hoppar av gymnasiet, utan slutför sin utbildning? Finns det ett enda förslag i den gamla regeringens proposition som skulle leda till att flera slutför sin gymnasieutbildning? Nej, det finns inte det. Ge mig ett exempel, ! 75 () replik: Ett exempel är att vi har satsat på de elever som inte hade behörighet till gymnasieskolan. De får nu heltidsundervisning på de individuella programmen. De har en reell möjlighet att också gå in i ett nationellt program och slutföra det. ger vi stöd till varje elev så att de kan fullfölja och inte hoppar av. 76 () replik: Ja, det erkänner jag. Det var ett av de förslagen. Det behåller vi också. Det är ingenting som förändras. Man kan bedriva heltidsstudier på det individuella programmet; det är någonting som är infört. De resurser som har tillförts är också kvar. Därom är vi helt överens. Men det är alla de andra delarna. På vilket sätt skulle det leda till att flera elever slutför gymnasiet om de får läsa mer av det som de inte vill läsa? Det är en ekvation som för mig inte går ihop. Och där har Socialdemokraterna inget svar. 77 () replik: talade om att det kommer en ny proposition om frisöket. Det låter ju positivt. Problemet är bara att de elever som ska börja gymnasieskolan inte har den möjligheten på grund av att ni inte orkar dela upp er proposition i två delar där ni låter de lagtexter ligga kvar och fortsätta verka som handlar om frisöket . Sedan kan ni ju förbättra det. Det står varje regering fritt att förbättra alla lagtexter. Men varför sviker ni de elever som ska välja gymnasieskola och börja ? 78 () replik: Först ska vi ju se regeringens proposition och också se när det här kommer att träda i kraft. Vi får se om det gäller de elever som ska börja gymnasieskolan 2007 eller om det blir året därefter. Men det finns ju en stor möjlighet för alla kommuner, där till exempel är med och styr, att införa den här möjligheten . Det stora problemet det erkänner jag gärna är inte , utan det är Socialdemokraterna och , som låser in sina elever så mycket de bara kan. De släpper inte en elev över gränsen om de inte måste. Tyvärr stöder den linjen i en hel del kommuner. Jag håller verkligen med om att det skulle vara bra om eleverna kunde söka sig utanför sin hemkommun, till exempel i eller i . Det har diskuterats mycket i där de socialdemokratiska kommunerna vägrar att låta sina elever gå över gränsen. Det är öppet för alla socialdemokrater, och för dem som du vill samarbeta med, att genomföra det här . Det behöver alltså inte vara ett problem om man inte vill göra det till ett problem. Jag känner mig rätt trygg i att den här regeringen, som vi har , kommer att komma med bättre förslag som också ger eleverna möjlighet att söka lokala inriktningar i andra kommuner. Det hade de inte med det förslag som fanns. Därför var den gamla regeringens förslag lite halvdant, skulle jag säga. Varför ska man söka till en skola i en annan kommun när precis samma sak finns i hemkommunen? Det är väl det som är lite annorlunda som man kanske vill söka till i grannkommunen. Det gavs inte möjlighet till det i den gamla regeringens förslag. 79 () replik: Det låter väldigt positivt att öka valmöjligheten i fråga om andra kommuner. Men det är nog inte en så blockskiljande fråga. Jag minns den förrförra mandatperioden när det var borgerligt styre i . Då blockerade de aktivt en lösning i med frisök genom att sänka hela projektet om en gymnasiereform. Men är ganska konsekvent i denna fråga. Vi brukar faktiskt vara tydliga där. Vad du fortfarande inte har svarat på är hur de elever som ska börja i gymnasieskolan ska få denna möjlighet. De kommer, hur ni än bär er åt, inte att ha den möjligheten. De ska välja , och det fungerar helt enkelt inte rent praktiskt. Sedan vill jag skicka med den där frågan om lärlingsutbildning. Jag förstår att den kommer att dröja. Den kommer att dröja jättelänge för det är jättesvårt. Själv har jag grubblat över denna fråga , sedan jag växte upp i och upplevde problematiken kring lärlingsutbildningen där. Jag har också följt problemet. Men även där är min fråga: Varför inte genomföra det som är beslutat och låta det testas i stället för att hyvla rakt av utan urskillning och gå emot den politik som ni själva har fört tidigare? 80 () replik: Jag tycker inte att jag och behöver tjafsa om det som vi faktiskt är överens om, nämligen att eleverna ska få ökad valfrihet. Sedan finns det en annan historiebeskrivning av hur det har sett ut i . Det har alltid varit Socialdemokraterna och som har bromsat. Jag har själv varit ordförande i i och har drivit den här frågan mest hårt av alla, tror jag. Det har inte varit de borgerliga partierna som har bromsat frisök i , utan det är dina kompisar som du vill samarbeta med. Men ni är välkomna över på vår kant och rösta för våra förslag om att öka valfriheten. Jag tycker att det är lite intressant att inte i något av sina inlägg på något sätt kommenterar det som är de stora problemen i gymnasieskolan. Ser inte dem heller? Ser inte att det är massor med elever, tusentals elever vartenda år, som inte slutför sin gymnasieutbildning? Ni har ingen lösning när det gäller vad som ska hända med dem. Ni låter dem gå ut utan tillräckliga kunskaper i en allmän ovisshet. Det är det som vi på den borgerliga kanten nu tänker åtgärda. Därför måste vi riva upp den här reformen. 81 (): De allra flesta elever läser vidare på gymnasiet efter . Det är en självklarhet för väldigt många. Gymnasiet ses som en naturlig fortsättning, en plattform för vidare lärande och en dörröppnare ut till arbetsmarknaden. Så har det sett ut, och det ser ut så för väldigt många. Men för en allt större och en allt växande andel elever har gymnasieskolan i stället för att bli den här dörröppnaren blivit en hållplats där de stannat alldeles för länge och där de inte alltid har kunnat komma vidare på sin resa som de hade tänkt. Många förhoppningar har säkert grusats på vägen just på grund av det utbildningsupplägg som vi har . Tyvärr har inte gymnasieskolan mäktat med att förbereda eleverna ordentligt vare sig för fortsatt lärande eller för att gå direkt ut i arbetslivet, i sin yrkesförberedande roll. Lärarna på högskolan vittnar framför allt om detta. Där säger de att många elever inte alls uppfyller de förkunskapskrav som behövs på högskolan, som man hade för bara . Många av högskolelärarna säger det. Många av företagen menar också att man inte får tag på den arbetskraft som man egentligen behöver. De har inte den kunskap och den höga nivå inom det specifika yrkesområdet som man skulle behöva. Det är också därför som många företag startar egna skolor. Man säger: Just precis det som vi söker ska vi nu få fatt i i en egen skola. För att få en bättre grund för eleverna det är ju det som det handlar om krävs det så klart flera saker. Först och främst måste vi se till att stärka . Det är det som grundproblemet handlar om, att man har ordentliga förkunskaper med sig när man lämnar för att gå in på gymnasiet. halkar många elever efter redan från början därför att de har kunskapsluckor i vissa ämnen när de träder in i gymnasieskolan. De här kunskapsluckorna måste vi få ordning på. Och vi måste få en gymnasieskola som ordentligt lägger grunden för jobb och fortsatt lärande, inte bara en halvhalt där man direkt måste komplettera. Många av oss har diskuterat gymnasieutbildningen och gymnasieskolan i den här kammaren. har det handlat om de stora avhoppen på flera av utbildningarna, programmen. har det också handlat om det alltmer växande programmet, det individuella programmet. Jag kommer ihåg när vi stod här i kammaren och sade: är det individuella programmet det tredje största programmet i många kommuner. Alla var väldigt förskräckta och sade: ska vi ta krafttag. Sedan blev det det andra största programmet i många gymnasieskolor, och är det det allra största programmet i många kommuner och gymnasieskolor. När ska man vakna upp och se att vi måste ändra på saker och ting? Det individuella programmet var från början tänkt som en kortinsats för några få elever där de ganska snabbt skulle kunna komplettera i något enstaka ämne eller i två ämnen. Sedan skulle de gå in i det ordinarie programmet. Men så har det inte blivit. Det har snarare blivit tvärtom. Man går på heltid under för att sedan gå vidare. Om vi tittar på gymnasieskolan ser vi att det är precis så. En av fyra klarar inte gymnasieutbildningen , en utbildning som ska ta . Och av dem som börjar på det individuella programmet är det en av fem som klarar sig genom hela gymnasieutbildningen. Då är det häpnadsväckande att höra hur man från vänstersidan står och pratar om hur viktigt det är att bara stärka de delarna i gymnasiet. Trots fakta, trots rapporter från många kommuner, skolor och skolverk har den tidigare s-märkta regeringen, den nuvarande oppositionen, sagt att det mesta är okej, jättebra och att man ska fortsätta i stort på den invanda linjen. Man skrapar lite på ytan. Man säger att när det gäller några enskilda förslag kan man förändra, men några större förändringar är det inte tal om, och det har man inte tyckt varit nödvändigt. Det är uppseendeväckande, tycker jag, att Socialdemokraterna så länge har duckat för de förändringar och de förbättringar som verkligen behövs i det svenska skolväsendet och de verktyg som lärarna behöver. Vi har en del utmaningar framför oss. För att klara dem måste vi, som sagt, för det första börja i och se till att eleverna blir synliga, att de får stöd och hjälp väldigt . Det är som grunden ska läggas, då man ska lära sig läsa och skriva ordentligt och få matematikkunskaper för att sedan kunna gå vidare. Det ska man inte läsa igen eller klara på slutet av . Man ska också ha en bra och tydlig uppföljning. Det är A och O, och det går hand i hand. För det andra vill regeringen bygga en ny gymnasieskola. Att alla ska kunna lyckas är väldigt viktigt för oss i och . Alla ska ha möjlighet att lyckas i gymnasieskolan. Vi vill ha inriktningar med hög kvalitet, för dem som tänker läsa vidare direkt på högskolan men också för dem som tänker gå ut i yrkeslivet eller ha ett hantverk och bli anställningsbara direkt efter gymnasieskolan. Gymnasieskolan måste ju kunna möta både dem som är mer teoretiskt intresserade och dem som hellre direkt vill ut i arbetslivet. Regeringen vill se en gymnasieskola med tre valbara utbildningsinriktningar: ett studieförberedande program, ett yrkesförberedande program och en modern lärlingsutbildning. Det studieförberedande programmet ska leda till en gymnasieexamen. Det ska också ge allmän behörighet till högskolan. Det yrkesförberedande programmet ska leda till en yrkesexamen, och man ska kunna, om man vill, läsa högskoleförberedande under den tiden, men det ska inte vara ett krav. Vi vill också ha en lärlingsutbildning som ska ge en lärlingsexamen, där man kan, om man vill, ha sin utbildning direkt kopplad till ett företag så att stora delar ligger ute på företaget. Man ska också ha möjlighet, om man vill, att läsa högskoleförberedande, men det ska inte vara ett krav. Självklart ska det vara väldigt bra förutsättningar om man i efterhand vill kunna komplettera med det. vill göra stora förändringar i gymnasieskolan, så pass stora att regeringen inte tycker att det är försvarbart att genomföra Gy 07, som ligger på bordet . Vi vill återkomma med ytterligare stora reformförändringar. ska också sägas att vi har full och stor respekt för alla de människor, kommuner och skolor som har arbetat med den reform, Gy 07, som ligger . Men vi har också respekt för att de organisationerna, de lärarna, de skolledarna, ska genomföra en stor reform nu och sedan om några ytterligare år genomföra en ännu större reform. Om vi genomför Gy 07 och sedan kommer att genomföra den reform som vill göra kommer det också att innebära att eleverna i några årskullar får ett unikt betygssystem som gör att de blir en liten del, en halvhalt, så att säga, i systemet. Det gäller också intaget till den högre utbildningen. Vi vill göra stora förändringar. Vi har respekt för det arbete som har gjorts, men vi vill förändra så pass mycket och ge förutsättningar för en bättre gymnasieskola. Vi är övertygade om att och alliansens nya gymnasieskola kommer att leda till att flera elever går igenom gymnasieskolan med godkända kunskaper och att den minskar den utslagning som är . Socialdemokraternas och Vänsterns gymnasiereform som vi nu avvisar är ju inte tillräckligt bra för att svara mot de krav som det moderna samhället ställer på kunskaper och speciell yrkeskompetens. Regeringens nya gymnasieskola blir en skola som stärker eleverna och ger dem bättre förutsättningar för både fortsatt lärande och ett bättre inträde på arbetsmarknaden. Jag vill avsluta med att yrka bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande UbU3. I detta anförande instämde i (c). 82 () replik: Högskolan har alltid klagat på att eleverna inte har tillräckliga kunskaper när de kommer till högskolan. Gymnasiet har alltid klagat på att eleverna inte har tillräckligt höga kunskaper från . Jag har alltid tyckt att det har varit väldigt trist. Utgångsläget måste ju vara att varje skolform för sig tar emot eleverna utifrån de förutsättningar de har. En hel del lärosäten på högskolenivå har tagit sig an den här uppgiften och verkligen mött eleverna utifrån de förutsättningar de har. Det tycker jag är något som vi inte ska backa på. Man måste ju ta sitt ansvar på respektive nivå. Min fundering när det gäller att skrota vår reform och ert förslag är: Varför är emot den nya regeringens förslag, och även arbetstagarorganisationerna, när det gäller kärnämnena? Vilka har ni stöd av? Vi hade en uppbackning och har en uppbackning bakom vårt förslag, både från och arbetstagarorganisationerna. Vårt förslag skulle öka kunskapsnivån för alla och öka samverkan mellan skola och arbetsliv. Ni vill införa återvändsgränder för 15-åringar. Varför ska ni sänka kraven så tidigt? 83 () replik: Socialdemokraterna har ju under en satt i system att göra förändringar. Man börjar uppifrån. Man börjar att titta på den högre utbildningen på högskolan. Vad finns det för problem där? Vad måste man förändra utifrån gymnasieskolans större problem? Så förändrar man och kanske också försämrar kvaliteten i högskolan. Så tittar man på gymnasieskolan. Vad finns det för problem i som gör att vi måste förändra gymnasieskolan? Och så förändrar man det, i stället för att titta på vilka förändringar vi ska göra från början så att vi stärker eleverna från start så att de får med sig tillräckliga kunskaper och inte kan gå osynliga genom . Det är alliansens och politik. Stärk eleverna från början i stället så att de inte när de kommer till gymnasieskolan upptäcker att de inte har samma möjligheter som sina klasskamrater och hamnar i ett utanförskap! Det handlar också om att kunna stärka eleverna och se till att de får den utbildning som de vill ha. får de inte det. De hamnar på det individuella programmet eller klarar sig inte igenom gymnasieskolan över huvud taget. Det skulle inte ens Socialdemokraternas reform förbättra på någon punkt eftersom man måste stärka från grunden. Vad gäller näringslivet och företagen behöver de kompetens, arbetstagare och människor som har gått ut en högre utbildning med en specifik kompetens. Det får man inte genom gymnasieskolan.