prot · GT09133 · 2006-06-01 00:00:00 — Även på den privata arbetsmarknaden saknas det här grundlagsskyddet. I den frågestund som jag hänvisade till uttryckte statsministern en viljeinriktning att se över lagstiftningen när det gäller skattefinansierad verksamhet och att man där ska ha ett grundlagsskydd. Min fråga är om statsministern står kvar vid den uppfattningen och, om så är fallet, det pågår något arbete i i denna mycket viktiga fråga. 102 Statsminister (): Jag törs inte uttala mig om pågående utredningsarbete i . Där är jag inte uppdaterad. I principfrågan kan jag gärna yttra mig. Det är klart att det är en märklig utveckling. Det som är betalt av skattebetalarna läggs över i privat form. Därmed försvinner meddelarfriheten. Vi tycker att det är helt naturligt att den finns när det är en skattefinansierad verksamhet som bedrivs i egen regi. Det är ett sätt att kontrollera att gemensamma resurser används på ett vettigt sätt. Den privata arbetsmarknaden har en annan utgångspunkt. Man har ett kontrakt mellan den anställde och företaget. På så sätt finns ett ömsesidigt hänsynstagande. Där försöker vi stärka den anställdes ställning genom att förbättra anställningsskyddet. När det gäller mellanformen mellan det privata och det offentliga offentlig verksamhet på entreprenad har vi inte något riktigt bra svar. Jag skulle gärna se att det gick i den riktning som jag och frågeställaren strävar efter. och jag får väl fortsätta att diskutera hur det ska ske. 103 (): Från sida menar vi att utgångspunkten måste vara att hela arbetsmarknaden omfattas av ett grundlagsskydd. Det är självklart komplicerat när man kommer till rent privat verksamhet där det handlar om företagshemligheter och annat. Grunden måste vara att man har yttrandefrihet och meddelarskydd. Jag delar statsministerns uppfattning att det är mycket angeläget när det gäller skattefinansierad verksamhet. Där måste vi som politiker kunna säga att vi säkerställer att de anställda har yttrandefrihet. Vi såg i fallet att man började diskutera om det är rimligt att en fackligt förtroendevald går ut i medierna och påtalar brister i säkerheten. Ja, det är det. Det är av allmänintresse att påtala sådana brister i säkerheten. Jag tolkar statsministerns uttalande som att vi är överens om angelägenheten i detta. Vi får motse att det resulterar i praktisk handling och att vi kan få ett konkret förslag när det gäller gråzonen entreprenadverksamhet så att all skattefinansierad verksamhet har ett grundlagsskydd. 104 Statsminister (): Det verkar som att jag och är överens. Det är en speciell omständighet i det privata näringslivet. Det är en annan situation i den offentliga sektorn. Och så finns det, där mittemellan, en gråzon, säger frågeställaren, ett annat förhållande. Det exempel hon tar upp upprörde ju oss alla. Det är klart att säkerhetsfrågor av den karaktären bör kunna diskuteras öppet, egentligen också i privat verksamhet. Det tycker jag känns självklart. Låt oss komma tillbaka till detta och vara överens om att det inte är alldeles enkelt att göra gränsdragningen. Det är en principiellt knepig fråga, men den ryggmärgsreaktion vi allihop har är ju: Självklart ska man ha rätt att påtala den här typen av oegentligheter. Sedan ska det också kodifieras i en lagstiftning som respekterar privata företags egna intressen lika väl. 105 (): har det avslöjats att statliga har dragit ned på elproduktionen för att höja priset på el. Avslöjandet visar på den orimliga situation som råder på elmarknaden med stora brister på konkurrens. Jag vill fråga vad statsministern anser om att ett statligt företag som medvetet har sänkt produktionen för att driva upp priserna för svenska folket och för företag. 106 Statsminister (): Jag har också sett medieuppgifterna, eller hört dem. Jag har ingen anledning att ifrågasätta deras trovärdighet inte heller att bekräfta uppgifterna. Förutsatt att beskrivningen är korrekt vill jag göra följande kommentarer: Jag tycker inte att man på en marknad som är öppen och avreglerad kan tvinga ett företag att producera kraft. Det kan man inte göra, särskilt inte som produktionen sker till en kostnad som överstiger de intäkter man kan få in på försäljningen av kraften. Det var tydligen situationen , då detta inträffade. I den delen tycker jag inte att jag känner mig så upprörd. Skulle det däremot visa sig vara sant att detta har skett efter att man har gjort en uppgörelse med sina konkurrenter på marknaden närmar vi oss gränsen eller vi kanske till och med har gått över den för vad ett företag får syssla med. Det kallas för kartellbildning. Sådant finns det myndigheter som ska bevaka. Jag förutsätter att de gör det efter dagens uppgifter och att de berörda företagen granskas. Där får det inte vara någon skillnad på ett statligt företag och ett privat. Det är samma regler som gäller när man uppträder på marknaden. 107 (): Regeringen har berömt bland annat för den goda avkastning som bolaget har gett den statliga budgeten. Därför har jag en följdfråga. Det är kanske också ganska viktigt för konsumenter och företag att få veta om det finns ett samband mellan de höga priserna och statens ägarstyrning av sina bolag. Det gäller sambandet mellan elpriserna och den höga avkastningen. 108 Statsminister (): Det år vi nu talar om, 2000, tror jag inte precis var något av bästa år, om jag uttrycker mig försiktigt. Jag skulle gissa att det var ett ganska uselt resultat som sedan blev ytterligare påfrestat av en del stora förvärv. har att uppträda på en marknad där vi har gjort strukturförändringar, också under de borgerliga åren, som har resulterat i att vi till importerar en europeisk prisnivå på elen. Vi är fortfarande inte där. El är billigare i än i omvärlden, men det går åt det hållet. Det medför i sin tur att ett sådant företag som får väldigt kraftiga vinster. Därför tycker vi att det är viktigt att behålla i samhällets ägo och se till att de vinsterna kan föras tillbaka i investering i ny energiproduktion och framför allt ekologiskt uthållig sådan. Det är sådan politiken ser ut. 109 (): Jag funderar på samma fråga som före detta antikärnkraftpartiet . Vi hörde hur energiprofessor just anklagade för att manipulera priserna. Jag tycker inte att man kan ta så lätt på den saken som statsministern gör här. Låt oss säga att , vår statliga aktör på energiområdet som dominerar marknaden totalt, väljer att inte ladda upp kärnkraftverken för att hålla priserna på en konstlad nivå. Är inte det ett märkligt sätt att agera för en statlig aktör på energiområdet? Känns inte det, återigen, som att vi har en situation där det verkar som om det snarare är som styr politiken i stället för att det är politiken som styr ? 110 Statsminister (): Det är en dramatisk vecka i energipolitiken. Det får man lugnt säga. Här står nu och klagar på att inte kärnkraftverken körs för fullt. Jag vet inte hur jag ska förhålla mig till detta, men jag noterar det. Det är klart att dessa verk ska användas. De ska inte bara användas, utan vi ska använda dem så mycket vi kan när det finns efterfrågan på el. Men i det här fallet var det väl på det viset att det inte var någon efterfrågan på el som var av sådant slag att det gick att driva en lönsam produktion. Då måste ett företag som finns på en marknad där priset sätts i relation till tillgång få avgöra hur man ska lägga upp sin produktion. Det är en konsekvens av den avreglering vi har gjort. Det allvarliga, , är ju om det visar sig att skulle ha samarbetat med andra kraftföretag för att åstadkomma en höjning av priset. Då har man skapat någonting som kan likna en kartell, om nu medieuppgifterna är riktiga. Men de måste själva få avgöra hur de ska köra och inte köra och avgöra det utifrån vad marknaden har att erbjuda för betalning. 111 (): Det finns en poäng till som statsministern inte berör. Just när vi har haft den här situationen med kraftigt ökade elpriser kommer som ett brev på posten också en diskussion om att vi har elbrist i . Vi får en debatt om att vi kanske måste bygga ut kärnkraften, åtminstone stoppa avvecklingen, för att det är sådana problem. Vi klarar inte av att leverera el. Det finns inte tillgång motsvarande det behov som finns i landet. Vi måste importera smutsig el från andra länder, från koleldade kraftverk och så vidare. Är det den debatten som statliga vill ha när man konstlat driver upp priserna och skapar en situation där människor tror att det är brist på el i ? Då tycker jag att vi är ute på farliga vägar. Då kan man ifrågasätta: Vem är det som styr i ? Är det politiken eller är det energibolaget ? 112 Statsminister (): Vem finns i ledningen för energipolitiken? Det är naturligtvis ytterst regeringen och . Att vi skulle ha elbrist i är av och till ett påstående man hör, men det är inte sant. Vi är nettoexportörer av el, . Sedan kan vi av och till ha en effektbrist. Det kan vara så ohyggligt kallt vid något visst tillfälle, någon viss morgon, när vissa industrier ska starta upp, att vi behöver ha stöttning från utlandet. Då samarbetar man över gränserna i de integrerade system vi har, men det är en effektfråga. Energifrågan, nämligen hur länge vi använder den effekten, vad vi får ut av den, resulterar i att vi har så pass mycket ström i att vi säljer den över gränserna, netto, till vår omvärld. Så i den meningen ska vi inte vara panikslagna. Däremot ska vi ta allvarligt på energifrågan därför att den är svår. Och att fasa ut kärnkraften är ingen lätt uppgift. Att göra sig oberoende av oljan, och dessutom inte använda våra älvar mer än vad vi har gjort, är ännu svårare. Det är mästerskapet, uttryckt i en kort summering. Så visst har vi anledning att diskutera energifrågan. 113 (): Jag skulle vilja fråga statsministern om hans syn på företagandet och dess villkor i . En kort bakgrund är att både regering och riksdag har gjort mycket på skattelagstiftningsområdet, hundratals förenklingsregler. Därutöver finns villkoren både för de anställda och för företagarna med låg inflation, låga räntor, stark tillväxt, ordning och reda i statens finanser, stark export och så vidare. Men det intressanta är, när man lyssnar på den politiska debatten, att där framställs det som att företagare startar företag här i , men det är svårt, och det är snårigt. Därför frågar jag: Vilken bild har statsministern av just företagandet och dess villkor här i ? 114 Statsminister (): Det är klart att allt kan bli bättre och att de människor som driver företag, och ofta småföretag, gör en oerhört viktig insats för vårt land. Så är det. Det finns all anledning att uttrycka tacksamhet för detta. Det sker inte så sällan i samarbete med anställda, som vi heller inte ska glömma bort. Det är ett team, ett lagarbete. Vad jag är särskilt glad för i vårt land är att det startas så många nya företag. startades 41 000 nya företag. Det jag är extra glad för är att är det land i EU där flest nystartade företag överlever. Varför är det så? Troligen därför att det finns kunder. Det finns människor som efterfrågar varor och tjänster och har pengar att betala med. Det går bra för svensk ekonomi. Särskilt glad är jag för att detta skapar nya jobb. Vi kunde se när Ams kom med sin långtidsbedömning att vi nu närmar oss regeringens målsättning om öppen arbetslöshet. Det är 130 000 nya jobb som skapas, och inte så sällan i små företag. Jag är glad för detta. Jag är stolt över det, men jag är inte nöjd. Vi kan bli bättre. Det finns mycket kvar att rätta till. 115 (): En sak som oroar mig är våldsbrotten och hur de har utvecklats som statsministern har suttit vid makten. Länspolismästaren i skriver att våldsbrotten här i har ökat , och de fortsätter att öka. Det är alltfler våldtäkter och fler fall av grov misshandel, rån och personrån. Eftersom statsministern i regeringen är ansvarig för justitiefrågorna undrar jag: Vad beror det på våldet i samhället har blivit grövre och mer omfattande som statsministern har suttit vid makten? Vad avser statsministern att göra för att vi ska känna oss trygga igen i ? 116 Statsminister (): Det är en viktig fråga. Visst har jag suttit vid makten , och visst kan man beskriva problemet på ett sådant sätt. Men då ska man också i ärlighetens namn säga att jag inte bara har dragit med mig , utan jag har dragit med mig resten av också i utvecklingen. Då kanske det hela blir lite löjligt som analysmetod. Vi lever i då vi ser det grova våldet utvecklas. Det är inte sällan kopplat till organiserad brottslighet, möjlighet att röra sig över gränser, prostitution och narkotika. Det behövs till polisens förfogande instrument som gör att vi kan ligga steget före brottslingarna. Vi behöver ibland få lyssna på deras samtal när de konspirerar mot vanliga människor, mot staten och mot vår gemensamma trygghet. Det gäller att som svar på frågeställarens fråga säga att vi måste sluta med att ha inriktning på att vara hård mot de svaga och i stället bli väldigt starka mot de hårda. Det är där det ligger. 117 (): Jag vill fråga statsministern om ungdomsarbetslösheten. Om man sedan tar med dem som är i åtgärder kanske man kommer uppåt . Det rör sig om ungefär minst 100 000 personer. Den andelen har ökat något enligt Ams statistik . Min observation är att i detta läge har statsministern valt att bagatellisera ungdomsarbetslösheten som problem. Han har sagt att detta är ett problem som ligger bakom oss, att han i stort sett är nöjd och att det inte är något stort problem längre. Jag tror att väldigt få känner igen sig i den beskrivningen, till exempel de som sitter här på läktaren. Jag tror att vi alla känner egna ungdomar eller andra som med ljus och lykta söker efter jobb men har väldigt svårt att få ett sådant jobb. Min fråga är då: Varför väljer statsministern att bagatellisera detta som de allra flesta i samhället uppfattar som ett stort problem? Finns det ett svar på den frågan? 118 Statsminister (): Det finns det definitivt. Det är en våldsamt vriden tolkning av vad jag har sagt. Det är och förblir regeringens viktigaste fråga att bekämpa arbetslösheten. Så är det. Men jag har också sagt att den utveckling jag nu ser i vårt land går snabbt åt rätt håll. Det bekräftades när siffrorna kom från . Jag tror att vi kommer att få mer sådan statistik . Jag tror att vi kommer att se att arbetslösheten faller inte bara bland de unga utan också i hela befolkningen. Det finns all anledning att tro det. Jag blir glad om det inträffar, . Jag hoppas att delar den glädjen. Försäkringsskyddet för den svenska utlandsstyrkan 119 (): kunde vi läsa i om att svenska soldater utsätts för allvarliga incidenter i . skadades fyra personer varav två personer senare avled. Från regeringens sida utfästes då ett kraftfullt stöd för den svenska utlandsstyrkan. blev avtalet mellan Försvarsmakten och arbetstagarorganisationer som reglerar försäkringsvillkor med mera klart. visade det sig att Försvarsmakten inte kan höja riskgarantin, utan det krävs ändring i regeringsformen. Regeringen har haft på sig att fatta beslut i denna fråga. Riskerna kvarstår, och försäkringsskyddet för våra soldater och deras anhöriga är fortfarande undermåligt. Som det nu är blockeras frågan av regeringen. Det är inte acceptabelt. Regeringen måste göra de ändringar som krävs i förordningen eller så får parterna lösa frågan igen förhandlingsvägen. Om inte något av detta sker bör man väl av anständighetsskäl redogöra för varför de anställda i utlandsstyrkan som gör ett fantastiskt jobb, som jag tror att vi alla håller med om, ska ha sämre försäkringsvillkor än andra utlandsanställda? Det är min fråga till statsministern. 120 Statsminister (): Jag känner inte igen beskrivningen som frågeställaren ger. För mig är det viktigt att säga att de som arbetar under dessa förhållanden utomlands för internationella insatser, och därmed också för , naturligtvis ska ha bra villkor. De kommer man överens om i en facklig förhandling eller på annat sätt. Om det finns några oklarheter som jag inte känner till vad gäller regelverket för försäkringar förutsätter jag att det rättas till, precis som att den utrustning personalen bär i övrigt också är av sådant slag och sådant klass att det ger den trygghet man ska ha när man är ute i den typen av farliga uppgifter. Ägandet av svensk vattenkraft 121 (): Jag besök från ett gäng kommunalare från min hemkommun här på läktaren. För att förbereda mig gick jag in och tittade vad som är aktuella frågor för . Till min glädje hittade jag ett stort internationellt engagemang i en fråga om någonting som vi inte har brist på här i , nämligen vatten som en mänsklig rättighet. Man säger att inställningen är att vatten är en grundläggande mänsklig rättighet och inte en ekonomisk vara. Utifrån det skulle jag vilja fråga statsministern två saker. För det första säger man att svensk vattenkraft ska ägas och drivas av kommuner. Jag undrar som statsministern delar den uppfattningen. Utifrån min inledning, att vatten är en mänsklig rättighet, vill jag för det andra fråga hur arbetar internationellt för att förhindra privatiseringen av vatten. 122 Statsminister (): Det är klart att det finns kommuner som redan nu äger vatten och vattenkraft. Jag förutsätter att de fortsätter att äga det och inte säljer ut sina tillgångar. ligger kommun i ett område som domineras av Skelleftekraft. Jag hoppas verkligen att skellefteborna ser till att de behåller en demokratisk ägare av Skelleftekraft och att det på så sätt blir kommunens tillgång också . Allt sådant som säljs ut kommer bara att resultera i att någon som köper det ska ha betalat också för köpeskillingen. Då har man gjort sig av med både förmögenhet och gjort att skattebetalarna i kommunen får betala det en gång till. Jag är djupt skeptisk till detta. I övrigt tycker jag att den vattenkraft vi har i som vi har i statlig ägo ska vi fortsätta att äga i staten. Det finns anledning att i , i och på andra ställen ställa frågor till dem som är pigga på att ta över regeringsmakten om de också tycker att det ska vara statligt ägt och statligt kontrollerat vårt kära . 123 (): Statsministern hade tidigare en dialog med om energifrågorna. Jag kan försäkra både statsministern och om att är ett mycket genuint antikärnkraftsparti. Vi tycker fortfarande att kärnkraften är en mycket dålig energikälla. Det är en tidsfråga hur snabbt den kan fasas ut. Det tror jag att vi är överens med statsministern om. Det finns möjligen bara ett parti i den här kammaren som fortfarande över huvud taget talar om att bygga ut kärnkraften. Övriga partier är överens om att den ska avvecklas och att det är en tidsfråga hur snabbt. Det som kommer , och det som statsministern har varit engagerad i , är bioenergin och kraftvärmen. En stor internationell mässa har hållits i , där statsministern och även var med och talade. Detta är det intressanta och spännande för framtiden. Jag skulle gärna se att vi kunde åstadkomma en överenskommelse som speglar den samsyn som faktiskt finns i riksdag. Men statsministern har inte gjort särskilt mycket för att försöka sondera möjligheten att skapa denna breda samsyn. Hur ser statsministern på behovet ? Det finns ju en uppenbar samsyn åtminstone på att kärnkraften ska bort. Hur ska vi försöka åstadkomma denna breda samsyn? 124 Statsminister (): Här står en hårt prövad yngling som har kämpat i snart ett helt politiskt liv med att skapa brett samförstånd om hur vi ska hantera den avveckling som vi ska göra av kärnkraften. Nog trodde jag att vi hade fått ihop någonting som gick över blockgränserna och som var stadigt. Och sedan upplever man det som man har upplevt . Det är klart att man inte blir särskilt inspirerad att ta nya tag på ett nytt område och försöka bygga någonting över blockgränserna när det gäller bioenergi. Det måste jag säga. Jag sätter värde på och hans hållning, och jag hade varit glad om hans partiledare hade sagt samma sak lika tydligt som han sade alldeles . Bioenergin kommer bara att växa i betydelse. Den kommer att producera el och bilbränslen och den värmer redan våra hus och byggnader. Vi har unika möjligheter i att göra oss oberoende av oljan, gasen och kolet. Den processen tänker jag och den regering som jag leder driva på. Självfallet tycker jag att det skulle vara bra om också kunde vara med i det arbetet. Men då är det skönt att få ett klargörande om vad som gäller i energipolitisk grundsyn i . 125 (): ledamöter sitter på egna mandat, vilket gör det lite svårt med kontakterna för oss parlamentariker. Huvudsekreteraren har som företrädare för kommissionen varit på flera regionala möten och fört fram åsikter om alternativa bränslen. Men från flera av mötena har jag fått reaktioner från branschfolk om att etanolbränslet helt har utelämnats i budskapet från . Ska vi ta huvudsekreteraren på orden, som har nedvärderat etanolen som drivmedel, propagerat kraftfullt för DME och konsekvent undvikit att tala om etanol från cellulosa? Jag vill fråga statsministern om det var avsikten med den oberoende oljekommissionen och om våra satsningar från det politiska systemet på etanolutbyggnad har varit onödiga. 126 Statsminister (): ska inte vara orolig. Etanol är någonting som vi kommer att använda, och använda med fördel, i bilar . Det kallas för första generationens bränsle. Vi vet inte vad som kommer . Vi vet inte hur stor biogasen blir. Vi vet inte hur stor rapsmetylestern kan bli. Vi vet inte hur stort utbyte vi kan få i våra massafabriker. Det råder just nu en situation där det är många olika initiativ som tas. Vi tänker stimulera alla initiativ. kommer några av dessa inte att fungera på en öppen marknad. Då faller de bort. Jag tycker att det är utmärkt att etanolen har fått den uppmärksamhet som den har fått. Den har varit grunden för att utveckla också en ny typ av bilindustri, och det är vi mer beroende av i än något annat land. , som är generalsekreterare i denna oljekommission, kommer naturligtvis också att få en chans att redovisa helheten. Men en sak vet jag: Det är många som har intressen i detta. Det är många som lobbar för olika typer av förslag. Det är inte helt utan att jag känner igen de argument som för fram. Men hon ska inte vara orolig. 127 (): När det gäller brottsligheten tycker jag ofta att man glömmer den ekonomiska brottsligheten. går förlorade , som vi hade kunnat använda till skola, vård och allt annat. Vi hade till och med kunnat skapa fler arbetstillfällen. Detta har två delar. Det ena är en attitydfråga att det är rätt att betala skatt. Det andra är kontroll att ha ett regelverk som fungerar och att fullfölja kontrollen. Jag tror också mycket på till exempel fackliga organisationers insyn i företag för att se till att allt går rätt till. Jag vill fråga statsministern hur han ser på den ekonomiska brottsligheten och hur vi ska kunna bekämpa den och därmed få ned brotten och få in mer pengar att använda till välfärd. 128 Statsminister (): Jag har ingen annan mening än den som själv ger uttryck för. Det här är en farlig cancersvulst på samhällskroppen. Vårt samhälle bygger på att vi tar gemensamt ansvar för välfärden. Det sätt vi finansierar detta på är ofta med hjälp av skatten. Då ska människor som betalar höga skatter känna att alla är med och bidrar efter förmåga. Det är viktigt. När det gäller enskilda individer tror jag att vi har kommit ganska långt. Där har vi ett väl fungerande system. Företag kan ibland vara svåra att få grepp om. Men mitt intryck är att det med den revision som finns och de duktiga bokföringsbyråer som vi har finns en mycket hög medvetenhet om nödvändigheten av att ha en korrekt redovisning. Det finns också mycket god moral. Sedan finns det de som missbrukar detta trots allt. Dem får vi naturligtvis sätta in polisiära insatser emot i yttersta nödfall. Men det är viktigt att inte tveka i det läget, för det här är grova brott. 129 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var dagens frågestund med statsministern avslutad. Vi tackar statsministern och deltagande ledamöter. 11 § (forts. från 9 §) Uppföljning av Nationella handlingsplanen för handikappolitiken (forts. SoU24) 130 ():