prot · GT09105 · 2006-04-18 00:00:00 — 1 § Bordläggningsdebatt med anledning av vårpropositionen Anmäldes Proposition 2005/06:100 ekonomiska vårproposition Finansministern överlämnade ekonomiska vårproposition 2005/06:100. 1 Finansminister (): Ärade ledamöter av riksdag! Ärade tittare och åhörare av denna debatt om regeringens vårbudget! presenterade den socialdemokratiska regeringen tillsammans med sina samarbetspartier huvuddragen i den ekonomiska vårproposition som jag har överlämnat till för behandling. Under de korta har följande inträffat: Ams har meddelat att arbetslösheten sjönk till . Ams har också meddelat att antalet nyanmälda lediga jobb fortsätter att öka mycket starkt. Väldigt glädjande är deras besked att antalet långtidsarbetslösa ungdomar är hälften så stort som det var . har under dessa korta , då vi haft en efterlängtad påskledighet, berättat att aktiviteten i den svenska ekonomin ökade jämfört med januari. Man har också meddelat att industriproduktionen steg, liksom orderingången i industrin. SCB har också kommit med besked om att inflationen i är fortsatt låg. å sin sida har berättat att överskotten i statens finanser blir större än väntat . Ja, herr talman och alla andra: Det går bra för . Det går allt bättre för . Den budget som ligger på bord är en reformbudget, en efterlängtad reformbudget. Och det goda med denna reformbudget är inte bara reformerna i sig utan att vi har råd, och vi kommer att ha råd med mer därtill under kommande mandatperiod. kommer tillväxten i , den samlade aktiviteten av allt som vi producerar i vårt land , att öka . Det överskrider vida vad andra motsvarande europeiska ekonomier förmår . Detta beror på att hela den svenska ekonomin utvecklas väldigt starkt. Hushållens köpkraft är stark. Man öppnar sina plånböcker efter de svåra åren och konsumerar mer, vilket leder till att detaljhandeln ökar sin omsättning rekordmässigt. Det i sin tur innebär att det nyanställs i tjänstejobb. Det innebär att ekonomin börjar ta fart. Bostadsbyggandet blir högt 33 000 nya lägenheter . Dessutom är situationen för kommuner och landsting bättre än , vilket gör att de börjar nyanställa. Hela ekonomin växer. Regeringen räknar med att sysselsättningen ökar med 80 000 personer. Den här ökningstakten fortsätter även . Hälften av de nya jobben kommer att komma i den privata sektorn. Inflationen är som jag nämnde låg, och den förblir låg även . Det innebär att pengarna räcker lite längre. Vi räknar med att hushållens reala disponibla inkomster ökar med . kommer löntagarna att få reallöneförbättringar i . Allt detta sammantaget har en väldigt stark, gynnsam och positiv utväxling i de offentliga finanserna i kommuner, i landsting, i staten. Vi kommer att ha ett överskott i den samlade offentliga ekonomin kommuner, landsting, staten och pensionssystemen på sammanlagt . Vi kan konstatera att vi når 2-procentsmålet, att i genomsnitt över en konjunkturcykel ha ett överskott i den offentliga ekonomin på , någonting som jag tror att i princip varenda finansminister i avundas oss som kan göra ett sådant konstaterande. När jag träffar mina kolleger i man gör ju det ganska ofta inom ramen för EU-samarbetet slås jag av det väldigt stora intresse som finns för de svenska framgångarna. Även om man inte alla gånger kan tro det av den svenska debatten riktas nu också blickarna mot och de framsteg som vi gör här. skrev att ingen ekonomi är perfekt, men sett till det makroekonomiska agerandet kommer nära. En annan tidning, franska Le Monde, skrev följande: har en tillväxt, en sysselsättningsgrad och ett budgetöverskott som kan göra andra europeiska länder gröna av avund. Jag har ställt frågan förr, och jag ställer den på nytt: Vad beror den här framgången på? Vad beror det på att det går så mycket bättre för än för andra länder? Beror det på att vi har låga skatter, som och den borgerliga alliansen vill ha? De vill ju sänka skatterna med ned till en genomsnittlig europeisk nivå. Beror det på att vi har en liten offentlig sektor i , vilket ju blir konsekvensen om man sänker skatten med ? Beror det på att det är lätt att avskeda till exempel unga, som föreslår? Beror det på att vi har låga ersättningsnivåer i de sociala trygghetsförsäkringarna, som den borgerliga alliansen föreslår? Nej, ingetdera beror våra framgångar på. Vi har tämligen höga skatter, vi har stor offentlig sektor, vi har rättvis arbetsrätt och vi har generösa ersättningsnivåer i de sociala försäkringarna. Det vi har gjort är att vi har investerat i det som bygger konkurrenskraft långsiktigt: utbildning. Ni kommer ihåg när vi började bygga ut högskolor runtom i hela landet. Bygdehögskolor, sade den borgerliga oppositionen då. är de tillväxtnav runtom i hela . Där byggs tillväxt. Vi har också ordning och reda i de offentliga finanserna, vilket gör att vi har möjlighet att nu genomföra nya reformer. De reformer som presenteras i vårbudgeten kan sammanfattas på följande sätt. Det finns äldre som ställer frågan: Kommer välfärden att räcka när jag väl blir gammal och behöver den? Kommer den att finnas då? Dessa äldre kan vi ge ett svar: påbörjar vi en tioårig utbyggnad av äldreomsorgen. Vi riktar insatser till kommunerna för bättre äldreomsorg. anslås , 1 miljard. En kvarts miljard avsätts för ett nytt investeringsstöd för byggande av särskilda boenden . Många pensionärer som bor i bostadsrätt eller hyresrätt har ett fritidshus och har kanske drabbats av höga taxeringsvärden. inkluderar vi begränsningsregeln i fastighetsskatten, en välkommen reform inte minst för många pensionärer. Vi låter plusjobben verka för dem som är , inte bara . Den andra stora gruppen som måste få del av den ekonomiska uppgången är de unga, och väldigt många unga får del av den ekonomiska uppgången. I lågkonjunktur, i nedgång, är det oftast de unga som drabbas först. I högkonjunktur däremot, som , är det oftast de unga som får jobb först. Men det finns tillräckligt många ungdomar som är långtidsarbetslösa, som har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden därför att de är inne i en negativ spiral. Därför gör vi nu stora satsningar på bostäder, studentlägenheter, hyresgarantier och så vidare. Vi tar ett första stort steg i en tandvårdsreform som jag tror blir nästa mandatperiods riktigt stora, tunga, tuffa sociala reform. Vi satsar på att förverkliga ett brett program för att stärka integrationen i . Det här är bara ett axplock av de många reformer som finns i den ekonomiska vårpropositionen. Det är en av kanske starkaste budgetar som jag, efter mödosamt arbete tillsammans med socialdemokratiska riksdagsgruppen och våra samarbetspartier, har kommit fram till. Det är en reformbudget som vi har råd med, som är finansierad till sista kronan och som ändå innehåller väldigt stora överskott som vi kan börja planera hur vi ska ta i anspråk under nästa mandatperiod. De borgerliga partierna får nu scenen. har de chansen att berätta varför, trots att det går så bra för , man ska försämra för de arbetslösa, de sjuka, de förtidspensionerade och de föräldralediga. Efter mig kommer finansministerkandidat, , att stiga upp i talarstolen. Han kan väl på vägen upp till talarstolen fundera på hur sjuka barn blir friskare av att deras föräldrar får sämre möjlighet till vård av sjukt barn. Det blir ju konsekvenserna av förslag att gå från 120 VAB-dagar till 15 VAB-dagar. Varsågod och berätta, , varför det måste gå sämre när det nu går så väldigt mycket bättre för . 2 (): När vi nu samlas för den sista vårbudgetdebatten för mandatperioden får man väl säga att det är ganska mycket som följer ett känt mönster. En sådan aspekt är att huvuddelen av innehållet i vårpropositionen var känt redan innan vi samlades här. Den andra är att en vårbudget är tänkt att handla om ekonomiska riktlinjer för framtiden. Årets vårbudget känns onekligen mer tillbakablickande än framåtsyftande. Faktum är att en tredjedel av finansplanen, 13 av 43 sidor, ägnas åt en återblick på perioden 19942002, en återblick som naturligtvis har till syfte att förmedla bilden av att vi alla lever i den bästa av världar och att vi ska sända en tacksamhetens tanke till socialdemokratin för detta. Resten är i huvudsak, och det återkommer också i finansministerns presentationsanförande, en glättad beskrivning av det goda konjunkturläget och av de därigenom förbättrade statsfinanserna. Jag ska i och för sig inte sticka under stol med att det också finns en del framtidsinriktade satsningar i vårbudgeten, men där är intrycket ändå att man mest har sopat upp smulorna efter ett antal budgetöverläggningar mellan vänsterkartellens partier i det förgångna och samlat ihop dem. Det är lite tandvårdsreform, det är lite folkbildning, en aning flygskatt, lite integration, fastighetsskattekorrigering på marginalen, en del äldrevård, lite exportfrämjande av ekologiska livsmedel, ganska så mycket utredningar och en handbok om hemlöshet. Plottrigt och fantasilöst, var Dagens Industris recension av regeringens vårbudget. Och dagens har rubriken : en hundring. Efter att ha hört skulle jag nog vilja sätta mitt betyg genom att travestera den socialdemokratiska paroll som ni har haft, Stolt men inte nöjd, och säga: Inte så lite självgod och ganska så tomhänt. , herr talman, konstaterade i går att socialdemokratins program inte duger för framtiden, lika lite som samarbetspartiernas 121-punktsprogram gör det. Det saknas en färdplan för hur jobben och välfärden ska tryggas, sade . Och jag håller med. Regeringen och samarbetspartierna blir oss svaret skyldig. Socialdemokratin har inte längre en politik för jobben, en politik för en varaktig höjning av sysselsättningen i vårt land, och det är naturligtvis aningen illavarslande när vi befinner oss i en situation där det var nära en och en halv miljon vuxna svenskar som inte gick till jobbet eller som jobbade mindre än de skulle vilja. Vi talar då inte om semestrar. Vi talar inte om föräldralediga utan vi talar om öppet arbetslösa, människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, sjukskrivna och förtidspensionerade många förtidspensionerade av arbetsmarknadspolitiska skäl. Vi pratar om latent arbetssökande, vi talar om undersysselsättning nära en och en halv miljon människor. Bara kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspensioner kostar mer än för varje svensk, från minsta spädbarn till äldsta åldring, en situation som naturligtvis långsiktigt är ohållbar och som måste mötas. Det är givet att alla de som befinner sig i det här utanförskapet inte kommer att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Men många skulle ha möjlighet att göra det om chansen bara gavs till dem. Det är orimligt att så många människor ställs utanför. Efter en lång följd av stark konjunktur, av god ekonomisk utveckling har vi det tvåtredjedelssamhälle som många har varnat för. Alltför många ställs utanför. Ändå har Socialdemokraterna inte en politik för nya jobb, en politik för varaktigt höjd sysselsättning i vårt land. Det finner jag mycket anmärkningsvärt. Vi har , herr talman, lika många sysselsatta i näringslivet som vi hade . Skillnaden är att vi är en miljon fler i befolkningen. Sedan valet har 50 000 industrijobb försvunnit. Vi har fått 80 000 fler arbetslösa, och vi har när budgetpropositionens och vårbudgetpropositionens olika förslag till nya arbetsmarknadspolitiska insatser är verkställda 100 000 fler i olika Amsåtgärder. Ändå har Socialdemokraterna, i den vårbudget som ligger på bord föga mer att komma med än mer av det gamla. Det är mer Amspolitik i stället för strukturreformer i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta, i syfte att göra det mer lönsamt att starta och driva företag i vårt land, ett i genuin mening bättre företagsklimat. Och det behövs. I vårbudgeten kan vi se hur bytesbalansen förstärks ytterligare, som ett uttryck för att investeringarna inte görs här hemma utan i andra länder. Av 26 europeiska länder, alla EU:s 25 medlemsländer plus , kommer på 21:a plats när det gäller andel av befolkningen som försörjer sig som företagare. Andelen företagare har minskat som andel av de sysselsatta . Det är den största minskningen i hela . Förädlingsvärdet i nystartade företag, svenska aktiebolag, har nästan halverats . Vi har tappat av antalet företagare . Det är klart att det här säger någonting. Min slutsats är att en ansvarsfull regering hade tagit vara på det gyllene tillfälle som ges av de goda tiderna, som ges av den starka konjunkturen och som ges av de goda statsfinanserna. Man hade tagit vara på det gyllene tillfället för att nu göra de nödvändiga strukturreformerna i syfte att förbättra företagsklimatet och öka arbetsutbudet, därför att det är under de goda tiderna man har möjlighet att genomföra de reformerna utan att det rubbar viktiga trygghetsvärden för medborgarna i samhället. Av detta syns väldigt lite. Det var därför alliansen lade fram ett femtiomiljarderspaket med lägre skatter på arbete, särskilt för låg- och medelinkomsttagare, med förslag om en reformerad arbetsmarknadspolitik, reformer i sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring och ett omfattande program för ett bättre företagsklimat. Men ni har ingen sammanhållen strategi för att varaktigt höja sysselsättningen. Ni genomför tvärtom åtgärder som går i den andra riktningen med den gröna skatteväxlingen som lägger ytterligare börda på företagen, med friår där man betalar människor för att de inte ska jobba, med höjt tak i sjukförsäkringen, med flygskatt som driver flygbolag bort från , med att avisera en lagstiftning om rätt till heltid som blir en stor börda för till exempel turistnäringen och med mer regelkrångel i stället för mindre regelkrångel. Jag vidgår gärna att arbetsmarknadspolitiken är viktig, herr talman. Men en politik för varaktigt höjd sysselsättning kan inte reduceras till bara arbetsmarknadspolitik och bara Amsåtgärder. Ni klarar ju inte ens att genomföra de åtgärder som ni själva föreslår. kom hit och redovisade att han var tvungen att senarelägga 2 000 friårsplatser därför att det gick åt så mycket energi på arbetsförmedlingarna att förmedla ledighet att det blev för lite resurser kvar för att förmedla jobb. kommer han till kammaren och berättar att han måste senarelägga 8 500 plusjobb och omvandla dem till något annat, därför att av de 20 000 nya plusjobb som utlovades så blev det bara 3 0004 000 så här långt. Särskilt alarmerande är situationen för våra ungdomar. Vi har en faktisk arbetslöshet bland ungdomar mellan på . Det är en förskräckande situation. Det är den sjätte högsta ungdomsarbetslösheten i hela Europeiska unionen. I det läget kommer till kammaren och föreslår 1 000 nya plusjobb till ungdomar. ökar de yngre åldersgruppernas andel av det totala antalet förtidspensionärer. Ska vi göra med ungdomarna som vi har gjort med de medelålders och äldre förtidspensionera bort dem ur arbetskraften? sade att detta var en reformbudget. Nej, herr talman, detta är ingen reformbudget. Det är en ganska spretig och plottrig vårbudgetproposition som inte adresserar de centrala problemen i den svenska ekonomin. Jag skulle säga att det är ett uttryck för att det egentligen bara finns ett trovärdigt regeringsalternativ i . Alliansen har ett gemensamt och ambitiöst program för att varaktigt öka sysselsättningen. Vi kommer att lägga fram ett gemensamt valmanifest. Mot det står en vänsterkartell som inte har något enat program och som inte kommer att lägga fram något eget valmanifest. håller man igen, men man spar inte i ladorna för framtid. Möjligen spar man i ladorna för ett generöst socialdemokratiskt valmanifest . 3 (): Låt mig börja med att säga att det går väldigt bra för stora delar av svensk ekonomi. Vi har en strålande konjunktur. Det är inte konstigt att som finansminister står och rabblar upp väldigt mycket av den statistiken. Det skulle jag också göra. Det här dokumentet, regeringens vårproposition som felaktigt kallas för budget det är ju ingen budget utan riktlinjer för den ekonomiska politiken och tilläggsbudget, som det heter, lite pillande i innevarande års budget vilket är det vi mest får höra talas om är lite av ett bokslut för den period som har gått och väldigt mycket av regeringens erbjudande till väljarna. När man nu bjuder väljarna sitt frieri så har man redan, trots den rosa slips finansministern har på sig , klätt sig som en traditionell engelsk brud. Vårpropositionen innehåller någonting gammalt, någonting nytt, någonting lånat och någonting blått. Det finns väldigt mycket gamla löften. Utfästelser och beslut varvas friskt med enstaka riktiga nyheter. Ett och annat av de förslag som vi har drivit på om tas till heder, och på ett antal punkter är det blå dunster. Årsböcker från statliga myndigheter är inte alltid väldigt roliga att läsa, men årsboken från , statens myndighet för näringslivsfrågor, som kom är väldigt provocerande och oroande, och den är mycket intressant. I inledningen skriver man så här: I årsboken 2006 är budskapet relativt enkelt: Den svenska modellen har skavanker och behöver moderniseras, annars kommer den långsiktiga ekonomiska tillväxten att vara hotad. Framförallt beror detta på att internationella och globala marknader ställer allt tuffare krav på svenska företag. Rätt hanterat är inte detta ett problem, utan kan nyttjas till att skapa tillväxt och sysselsättning. Fel hanterat är de sysselsättningsproblem som syns bara början på något som kan komma att förvärras. Med andra ord är det hög tid att börja tala om hur förutsättningarna för företagen i kan förbättras. har helt rätt på denna punkt, bortsett från att det redan talas på övertid. Det är hög tid att göra mer. På de frågorna är tyvärr regeringens vårproposition inte något svar. Det går bra för . När vi hörde finansministerns redogörelse här förut var han nästan ända framme vid dörren till den världsberömda, åtminstone i hela berömda gardinfabrik som för övrigt inte har flyttat verksamheten till , bara delvis. Det propositionen inte innehåller är reformer som ser till att vi står bättre rustade på de områden som vi politiker måste göra någonting åt, något som gör att vi står bättre rustade för de riktigt stora utmaningarna: den åldrande befolkningen och den alltmer tilltagande globaliseringen och öppenheten. Vi behöver inte lägga tid på statistikrabblande, utan vi måste ta itu med skola och utbildning. Vi måste ta itu med jämställdhet och integration. Vi måste ta itu med sjukfrånvaro och förtidspensioneringar. Vi måste ta itu med villkoren för entreprenörskap och villkoren för ett växande företagande. Detta är områden som är problembarn, men som också i sig rymmer de förutsättningar som vi behöver för att kunna stå starka . Regeringen tycker ju om att skryta med de 300 000 nya jobb som har kommit sedan Socialdemokraterna tog över 1994. Man glömmer att meddela att det ungefär motsvarar befolkningstillväxten och att en hel del av de jobben är vikariat för dem som är sjuka. Den starkaste sysselsättningstillväxten finns i , vilket råkar vara den enda regionen i som ligger över EU-genomsnittet. Nyregistreringen av företag ökar javisst, men är det inte fler av svenskarna som är företagare än , och nyföretagandet är lågt i ett EU-perspektiv, faktiskt bland de allra lägsta. Ändå driver regeringen de här teserna: Det går bättre för än för de flesta andra länderna, jobben kommer att komma snart, och laddar vi på med än mera arbetsmarknadspolitik för att övervintra. På s. 20 berättar regeringen om sina satsningar på företag och tillväxt. I den texten nämner man ordet , en statlig myndighet, fem gånger och ordet företagare ingen gång. Det säger sig självt vad resultaten då blir. Det kan vara värt att påminna om att i regeringsförklaringen lovade att halvera den öppna ungdomsarbetslösheten . Då fanns det 48 000 öppet arbetslösa ungdomar. är de 57 000, och den öppna arbetslösheten går ändå att kontrollera. Det som regeringen kommer med för ungdomsarbetslösheten här handlar framför allt om 1 000 nya plusjobb och bidrag till sommarjobb. I och för sig har regeringen misslyckats med att infria det mesta av alla de olika löften och mål som man har satt upp på arbetsmarknadsområdet: sysselsättning, öppen arbetslöshet, halverat socialbidragsberoende och så vidare. Ändå är det ganska fantastiskt att man låter ungdomsarbetslösheten springa i väg så mycket som den gör . Alla åtgärder som man har för ungdomsarbetslösheten är per definition tillfälliga. Det jobb som har längst räckvidd i den här satsningen är tjänsten som regeringens koordinator för ungdomsarbetslösheten, och den tjänsten har inte gått till en ung människa. I stället för att ta itu med en av de viktigaste orsakerna till ungdomsarbetslösheten rabblar man sådan här statistik. Skolan och utbildningen är ju nyckeln till framgång för framtiden men också en av orsakerna till den stora utslagningen. Vi behöver en grundskola med arbetsro och fokus på kunskap. Vi behöver en gymnasieskola som låter ungdomar lyckas både med yrkesutbildning och med teoretisk utbildning. Vi behöver en vettig lärarutbildning, som gör att vi kan rekrytera duktiga, engagerade människor till läraryrket, i stället för att bara lova att det ska anställas fler personer i skolan. Tusen fler personer till hundra skolor de mest utsatta skolorna lovas det. Men vi får ingen rekrytering till lärarutbildningen. Vi behöver göra mycket konkret för att förbättra villkoren för företagande för att unga människor ska komma in, och för att alla andra ska komma in. Några exempel på det är att ta bort arbetsgivarnas utökade sjuklöneansvar. Det här är någonting som gör att väldigt många företagare, speciellt de små företagen, drar sig för att anställa. Då är de olika typerna av arbetsmarknadsåtgärder som man kommer med ingen lösning. Företagarna tar stora risker och tar ett stort ansvar. Det utökade sjuklöneansvaret, som innebär att en liten företagare ska betala av sjuklönen om man anställer någon som blir långvarigt sjuk, gör att man verkligen drar sig. Sänk arbetsgivaravgifterna, inte för enmansföretagare utan för alla företagare som väljer att utöka sin personalstyrka! Det är företag som har mellan 10 och 50 anställda som vill växa mest . Ge även dem chansen att få sänkt arbetsgivaravgift! Förenkla nyanställningarna när det gäller arbetsrätten, i stället för att försvåra, som man nu har gjort. Vi måste också göra mycket mer konkret för de människor som driver företagen, som satsar svett, tar stora risker och tar stort ansvar. Det måste löna sig bättre för dem som faktiskt lyckas. Det måste bli mindre krångligt. Enligt , återigen, upplever småföretagarna att krånglet har ökat . Mer än hälften säger att det är ett hinder för att de ska växa. Det är ganska anmärkningsvärt. Regeringen har sagt att minskat krångel är en prioriterad uppgift för regeringen, och ändå har krånglet ökat. 300 förenklingar sägs vara på gång, men det har vi hört förut. Vi lever nära den bästa av alla världar ungefär så sade när den här propositionen presenterades. En halv miljon människor i lever i utanförskapsområden, och jag tror inte att de håller med. De har ökat med en fjärdedel, 100 000, . Jobben kommer inte i tillräckligt stor utsträckning, sysselsättningen faller fortare i utanförskapsområden, och skolresultaten försämras. Vi behöver en ekonomisk politik som släpper in människor på arbetsmarknaden, som ser till att vi får företag som har utvecklingskraft och som ser till att människor kan komma in i jobb. liberalerna kommer att återkomma med riktlinjer för den ekonomiska politiken som inte utgår från att vi redan lever i den bästa av alla världar utan tar itu med framtidens stora utmaningar. 4 (): Det var en påtagligt nöjd, närmast tillbakalutad, finansminister vi hörde här. Vad som ska göras är redan gjort. Allt är väl. Det går bra för . Det är det som är budskapet i regeringens vårproposition. Jag tycker nog att en mera riktig beskrivning är att det går bra för delar av . Här sade exempelvis att vi har haft med stigande reallöneförbättringar. Men om man tittar lite grann i statistiken, , ska man finna att de här förbättringarna omfattar allt färre människor. Så har det varit .