prot · GT0999 · 2006-03-31 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:312 Till Interpellation 2005/06:312 av () HBT-personer i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2005/06:323 Till Interpellation 2005/06:323 av () Försvarsmaktens subarktiska förmåga Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa v. 14 (plenifritt v. 15) samt partiarrangemang för försvarsministern. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef 2005/06:324 Till Interpellation 2005/06:324 av () Förändrat antagningsförfarande till högskoleutbildning Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inrikes tjänsteresa tisdagen den 18/4. Utbildnings- och 2005/06:325 Till Interpellation 2005/06:325 av () Hotet mot Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inrikes tjänsteresa tisdagen den 18/4. 2 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommmissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM63 Rådsförordning om finansiering av den gemensamma fiskeripolitiken KOM(2005)117 till miljö- och jordbruksutskottet /06:FPM65 Handlingsplan om djurskydd och djurs välbefinnande 20062010 KOM(2006)13, KOM(2006)14 till miljö- och jordbruksutskottet 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2005/06:130 till skatteutskottet Motioner 2005/06:K17K22 till 4 § Mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU15 Mänskliga rättigheter, FN-systemet m.m. 1 (): Utvecklingen i världen går som tur är framåt. På många sätt har aldrig så många människor haft det så bra som . lever inte längre i skuggan av det . Land efter land har efter murens fall gått från förtryck till frihet, demokrati och marknadsekonomi. I många delar av ökar välståndet dramatiskt, men tyvärr följer det inte alltid hand i hand med demokrati. som väldigt många människor får det bättre och bättre lever många andra i förtryck och djup fattigdom, i krig och konflikter, i stater i upplösning. Det är också där som de grövsta brotten mot de mänskliga rättigheterna förekommer. Men även i länder där konflikterna kanske inte syns på ytan förekommer gripanden och fängslanden utan rättegång, tortyr och dödsstraff. Mänskliga rättigheter är inte de självklara? Är det nödvändigt att utrikesutskottet behandlar de här frågorna gång på gång? Är det nödvändigt att vi här i i debatter som denna kanske till och med försöker överglänsa varandra i fråga om vem som är mest för de mänskliga rättigheterna? Ja, fru talman, det är nödvändigt. Det är vi skyldiga alla de människor som utsätts för förtryck, kränkningar och brott mot deras mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna är universella och grundar sig på alla människors lika värde. Det finns inget försvar för att bryta mot de mänskliga rättigheterna. Det finns inte heller någon förutbestämd ordning att vissa länder inte kan eller behöver följa dessa regler på grund av religion, kultur, specifik särart eller läge. Utskottet är i det stora hela helt överens, och jag kan inte annat än instämma i det mesta som utskottet kommer fram till. Vi har i alliansen en reservation, och där betonar vi vår syn på att det finns en principiell uppdelning mellan politiska rättigheter och ekonomiska rättigheter. Politiska rättigheter syftar till att skydda den enskilde från olika övergrepp. De civila och medborgerliga rättigheterna är absoluta, och de bör genomföras omgående i alla världens länder. Det är rösträtt, yttrandefrihet, tryckfrihet och förbud mot tortyr och dödsstraff. Om man ska hitta någon liten skillnad är det att vi i reservationen föreslår att bör slå fast att politiska rättigheter ska ha företräde framför ekonomiska och sociala rättigheter, för att ytterligare betona absolutheten i dessa rättigheter. Jag vill i det sammanhanget passa på att yrka bifall till vår gemensamma reservation, nr 1. Hur ser det då ut i världen ? Som jag nämnde i min inledning är det alltför många länder där läget för de mänskliga rättigheterna är riktigt allvarligt. Jag vill särskilt uppmärksamma läget i och . Det finns tyvärr alltför många länder som vi kan räkna upp, och en hel del av de länderna finns med i betänkandet. Jag ska säga någonting om . har ratificerat konventionen om medborgerliga politiska rättigheter och konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. De har ratificerat konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, om barns rättigheter och så vidare. Trots detta fortgår kränkningar mot enskilda människor . Europeiska unionen har lagt fram en resolution i FN om bristande respekt för de mänskliga rättigheterna. Men FN:s rapportör har nekats tillträde till , och de försök till dialog som EU gör verkar tyvärr lika resultatlösa som FN:s resolutioner. Här är det hög tid att både inom EU och i FN kraftfullare än göra klart för att världen inte accepterar den ordning som råder. Det förekommer piskning på allmän plats. Det finns uppgifter om att stening fortfarande förekommer. Man stympar händer och fingrar på återfallstjuvar. Det är godtyckliga arresteringar. Man vet inte hur många hundratals eller kanske mer politiska fångar som finns. Rättssäkerheten är mycket svag. Specialdomstolar utan rättslig kompetens dömer. Enligt genomfördes det 159 avrättningar i . I dagens , som i stort har en positiv ekonomisk utveckling, är tyvärr brotten mot de mänskliga rättigheterna väldigt vanliga. Det var 3 400 människor som avrättades . Man dömer fortfarande människor till arbetsläger, utan någon riktig rättegång. Det är förbjudet att demonstrera och bilda föreningar, och man har fortfarande inte rätt att bilda fria fackföreningar. Utövarna av till exempel falungong förföljs fortfarande. Det här är brister i världens största land som måste påtalas. Det finns brister på , i , och . Det finns brister i . Vi vill ju, som hela EU, förbjuda dödsstraff. Här får vi inte vara rädda eller dra oss för att kritisera vilket land det än må gälla som bryter mot de mänskliga rättigheterna. Det är vår skyldighet mot de människor som drabbats. Främjandet av de mänskliga rättigheterna är prioriterade inom svensk utrikespolitik och måste naturligtvis även vara det i fortsättningen. Vi hoppas att bildandet av i FN nu kan göra att vi har bättre förutsättningar i det internationella samfundet att fortsätta arbetet med de här frågorna. Jag vill avsluta mitt anförande, fru talman, med att citera den tillträdande ärkebiskopen det brukar jag inte göra. Han sade så här i tv-soffan : Att tappa hoppet är det värsta som kan hända. I de här frågorna får vi inte tappa hoppet utan fortsätta att debattera frågan så ofta som vi kan. 2 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till den borgerliga alliansens gemensamma reservation nr 1 som handlar om politiska rättigheter i förhållande till sociala och ekonomiska, reformeringen av FN och förtryck och förföljelse av HBT-personer. Just , fru talman, precis som i nästa och nästa säljs en liten flicka någonstans i världen. Hon och tusentals andra små flickor och unga kvinnor berövas på det sättet sin själ, sin barndom, utnyttjas och förnedras för att andra människor vill tjäna pengar på deras kroppar. Om man ser de här flickorna i ansiktet ser man att de saknar hopp, tillit och framtidstro. De är dömda till ett utsatt liv, kanske . Just nu i denna stund mördas, skändas och våldtas människor i västra i . Folkmordet har intill nu skördat 300 000 offer minst, och två miljoner människor beräknas vara på flykt till följd av den djupa konflikt som raserar. Attackerna på civila understöds av den sudanesiska regimen och kränker på ett mycket grovt och utstuderat vis de mänskliga rättigheterna. Just hålls vitryska demonstranter fängslade efter att de har utövat den rätt som har sin grund i , rätten att demonstrera och fritt uttrycka sin politiska åsikt. Uppgifterna varierar, men vi vet att åtminstone 400 personer har gripits runtom i . Det hävdar människorättsorganisationer på plats. De berättar också om hur polisen har tvingat in demonstranterna i polisbussar där de brutalt har misshandlats och transporterats till polisstationer i där de nu hålls i arrestlokaler under förnedrande och vidriga förhållanden. Några av dem har redan ställts inför rätta och dömts för huliganism och för att de har deltagit i de otillåtna mötena. Alla människor är födda med samma fri- och rättigheter. Trots detta för oss till synes så självklara sker kränkningar av de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Det är rättigheter som vi här hemma i ofta tar för självklara. De exempel som jag räknade upp är bara några bevis på att vår värld är skriande orättvis. Förtryck och ofrihet är fortfarande ett världsomspännande faktum, och brott mot de mänskliga rättigheterna tar sig för oss främmande, skrämmande och alldeles förfärliga uttryck. I kampen för mänskliga rättigheter slår utskottet fast att främjandet av dessa rättigheter ska vara en prioritet inom svensk utrikespolitik. Frågan inställer sig: Vad betyder det egentligen? För mig betyder det att ska vara en stark röst för dem som inte har någon röst att själva uttala och formulera sina krav och rättigheter, för de unga demonstranterna som fängslats i , för de kvinnor i som våldtagits och skändats och för de unga flickor som säljs som sexslavar i , i och runtomkring i hela världen, faktiskt också i . Det betyder att respekten för mänskliga rättigheter aldrig får kompromissas bort till förmån för ekonomiska intressen eller taktiskt politiska överväganden. Så borde det vara, men det är inte alltid så att är en röst för dem som saknar röst och att aktivt tar ställning för att värna människors rättigheter här hemma eller långt borta. har ganska passivt sett på när EU har mjukat upp den hårda linjen mot diktaturens och inte hållit fast vid yttrandefriheten i samband med den senaste krisen, utlöst av publiceringen av Muhammedbilderna. I kampen mot brott mot mänskliga rättigheter måste det vara glasklart, fru talman, var står. måste alltid ta ställning för de svagaste och de förtryckta mot förtryckarna och dem som utnyttjar. Att se på och tiga om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, oavsett var i världen de sker och oavsett i vilken omfattning, är inget annat än att ge sitt samtycke. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste alltid påtalas, kritiseras och också åtgärdas. Trakasserier, tortyr och förföljelse är ingenting annat än trakasserier, tortyr och förföljelse, oavsett om det är invånare i , , , Bosnien eller som utsätts för det. Det måste bli en insikt som drabbar oss i hjärtat, fru talman. Det måste bli en insikt som manar oss, nästan som ett moraliskt imperativ, att faktiskt stå upp och ta ställning. Politiska rättigheter syftar till att skydda den enskilda från olika övergrepp. De flesta civila och medborgerliga rättigheterna är absoluta och ska genomföras. Till dessa hör rösträtt, religionsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, förbud mot tortyr, förbud mot dödsstraff och så vidare. De kommunistiska regimerna som för bara ett årtionde sedan kontrollerade halva hävdade att civila och medborgerliga rättigheter saknade relevans under socialismen. I stället gjorde de anspråk på att ha förverkligat rättigheter av helt annat slag, rätt till arbete, sjukvård och så vidare. har vi facit i hand. Vi vet att anspråken var falska. Dessa sociala rättigheter uppfylldes i allmänhet sämre under socialismen än i varje demokratisk marknadsekonomi. Inte förrän alla mänskliga rättigheter garanteras för alla människor överallt i världen kan vi säga att människovärdet har värnats fullt ut. Det gäller såväl politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Det är viktigt att påpeka att alla rättigheter måste finnas preciserade och tolkade till sin innebörd. Inte så sällan vantolkas de och påstås ha en vidare omfattning än vad det finns grund för i konventioner och rättpraxis. När mänskliga rättigheter används som ett vidlyftigt begrepp, som vacker retorik, riskerar begreppets värde att urholkas. Det är därför det är viktigt att återvända i tankarna till de exempel jag drog i början: barnet, flickan som såldes, kvinnan i som flyr och den unge demonstranten som fängslas i . Det är viktigt att vi har en väldefinierad syn på vad den internationella rätten innebär och att vi inte håller på med allmänt hållna politiska önskelistor som präglar tolkningen av rättighetsperspektivet. bör slå fast att politiska rättigheter ska ha företräde framför ekonomiska och sociala rättigheter. FN är en central del i att söka upprätthålla de mänskliga rättigheterna världen över. FN är det enda organ som med tillräcklig trovärdighet kan tala för hela världen. Men för att FN verkligen ska kunna förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna måste organisationen omsätta deklarationen om skyldighet att skydda civila vid grova brott mot mänskliga rättigheter i praktiken, inte bara i ord utan i handling. När etnisk rensning och massmord äger rum med hänvisning till att det rör sig om ett lands inre angelägenheter ska det inte vara möjligt för världen att tiga. Då måste FN kunna ta sitt ansvar. Det är positivt att FN nu kommer att ersätta den utskällda kommittén för mänskliga rättigheter med ett MR-råd. Vi anser att rådet bara ska bestå av medlemmar som respekterar sina medborgares mänskliga grundläggande fri- och rättigheter. Diktaturer som , och ska utestängas och vara portförbjudna. Om vi legitimerar dem förlorar rådet den kraft för främjandet av mänskliga rättigheter som det skulle kunna ha. bör också äga ledartröjan, ta sitt ansvar och gå före i utvecklingen internationellt och i FN och EU arbeta mot diskriminering och förtryck. Det får inte vara som , att det som karakteriserar svensk utrikespolitik till exempel i EU är en minister som firar de tigande sångernas fest. Så kan vi inte fortsätta. Mitt hopp står faktiskt till , en aktivist när det gäller mänskliga rättigheter. Det är underbart att veta att tiden för de tigande sångernas fest är slut och att arbetet med detta kommer att ytterligare intensifieras och framåt. En diskussion om det globala arbetet mot förtryck av homosexuella, bisexuella och transpersoner måste också ta sin utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna och de konventioner som ska skydda och garantera dessa rättigheter. är arbetet splittrat och fokuseras på incidenter i enskilda länder snarare än på övergripande mönster och värdesystem som upprätthåller diskriminering och förtryck. Det är dags att ta nya steg. På samma sätt som det finns internationella konventioner för minoriteters rättigheter och för att undanröja diskriminering av kvinnor bör det finnas internationella konventioner för att undanröja all diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Avslutningsvis, fru talman: lever under samma himmel. Vi står på samma jord. Vi andas samma luft och dricker samma vatten. Det är en insikt som vi alla bör drabbas av. I paritet med detta måste vi en gång till understryka att mänskliga rättigheter är universella. De ska inte gälla ett fåtal privilegierade samhällen i väst. Den får aldrig acceptera ofrihet, förtryck och lidande, här hemma eller långt borta. Då har förtryckarna vunnit och svikit de förtryckta. 3 (): Först ska jag säga att det var väldigt trevligt att stå i en talarstol igen. När man går här i korridorerna säger medmänniskor och kolleger ganska ofta: allt väl. Jag protesterar mot detta, för det är det absolut inte. Det är alltid något som är ett elände. När vi går till denna överläggning finns det ingen som helst möjlighet att säga att allt är väl. Det värsta är väl att vi inte tror att det någonsin blir det heller, i varje fall inte under vår levnad. Därför är det gränslöst viktigt att vi håller den här frågan riktigt vid liv. Det är väl den mest centrala fråga som kan diskuteras eller resoneras om i den här salen. Det står i betänkandet, och jag gillar verkligen de uttrycken: Främjandet av mänskliga rättigheter skall, som tidigare, utgöra en integrerad del i all utrikespolitik. Engagemanget för de mänskliga rättigheterna ligger i intresse och speglar dessutom förhoppningar om en värld där människor kan leva fria och trygga, utan fruktan och nöd. är detta naturligtvis ett betänkande från utrikesutskottet, men jag tycker faktiskt att mänskliga fri- och rättigheter är frågor som bör ligga i all politiks intresse. Och de bör inte enbart vara integrerade utan vara grundfundamentet för all politik. All politik ska vara baserad på respekten för varje individs värde, integritet och okränkbarhet. Jag vet också att detta är utrikespolitikens och utrikesutskottets dag. Men vi tillhör ju FN-systemet, och ibland kanske vi också ska titta lite grann på hur det ser ut precis runt våra egna knutar när det gäller de mänskliga värdena och rättigheterna. kommer en massa elever att mobbas på skolgårdarna. Det är förskräckligt. Man är ängslig för att gå till sin arbetsplats. Vi har haft brevbärare som hesiterat om de skulle dela ut posten därför att konvoluten, såvitt jag förstod, innehöll sådant man inte ville dela ut om man var demokratiskt sinnad. På ett ställe funderar man över om elever ska få sänkt betyg därför att de beter sig rasistiskt och främlingsfientligt. Jag såg i går att alla politiska partiers representanter nu var beredda att se till att betyget också blev sänkt. Vi har ett uttryck som dyker upp av och till i vårt samhälle som jag tycker är vedervärdigt och borde bannlysas, fru talman, och aldrig få existera i denna kammare eftersom det är en helt omöjlig ordkombination, nämligen hedersmord. Ordet heder ska aldrig kombineras med någonting så vedervärdigt som mord, men detta ord finns faktiskt numera i den svenska vokabulären. Sedan är jag helt klar över att vi här, som vi också gör, ska ta upp de stora internationella och globala sammanhangen. Själv hade jag förmånen att få vara moderator på ett seminarium om . Jag håller helt med om det som sades här: Det är fasansfullt det som sker. Men ännu mer fasansfullt, höll jag på att säga, är ju att det ska gå och år utan att FN har kraften att ingripa, att man ska sitta där och konferera nu menar jag inte att man inte ska konferera utan att kunna komma fram till något som kan rädda denna mängd människor som egentligen bara går och väntar på en sak, nämligen att bli dödade, och inte ser något hopp, såsom nämndes här. Jag tycker ibland att världssamfundet har fixerat sig, liksom kanske vi alla, vid vad folkrätten ger oss för möjligheter. Jag tycker att vi borde ta en rejäl diskussion om vad vi har för möjligheter utifrån respekten för varje enskild individ att göra insatser. och FN-systemet markerar ju ändå mycket starkt att det är individen som har rättigheter i första hand. var vi fyra riksdagsledamöter som var med på ett seminarium anordnat av Ecpat. Man har också här snuddat vid vad Ecpat sysslar med ni vet den här organisationen som arbetar aktivt mot barnprostitution. När man får siffrorna och hör vad som händer blir man så dyster till mods att man knappt orkar gå hem. Skulle man överföra detta till sin egen miljö, hur det vore om ens egna barn, ens egna nära och kära, levde i denna typ av totalt moraliskt ödeläggande moras, skulle man vara mer än förtvivlad. Här finns verkligen mycket att göra. får vi väl hitta något glädjeämne också. I går fångades den västafrikanske krigsherren och är nu på väg till domstol. Det måste väl ändå ingjuta hopp, för att använda detta utomordentliga ord från herr nyvalde ärkebiskopen en gång till, i en hel del kretsar. Jag tycker alltså att FN:s stadga mer skulle lyftas fram och strykas under. Det måste vara den stora möjligheten för en nation som vår att och otid säga: säger! Det är min och partiets väldiga förhoppning att FN ska få lite mer kraft och klös. Sedan kan man naturligtvis fråga sig vilka möjligheter vi har förutom att tala om FN:s möjligheter och stryka under FN:s kapacitet och förhoppningarna att FN ska få större kraft. Här menar jag att biståndet spelar en roll och kan spela en roll. Vi ska vara stolta över att svenskt bistånd spelar en roll för att främja mänskliga fri- och rättigheter. Man kan naturligtvis inte förvänta sig att respekten för mänskliga fri- och rättigheter ska existera från till en annan, men att öppna fönster och dörrar och finnas där och bygga upp demokratins institutioner tror jag har ett oerhört stort värde. Jag tror dessutom på diplomatin i det här sammanhanget. Här är jag bekymrad och besviken över att inte gör mer. Det kanske sker nu; vi får väl hoppas att orkar. Eller så får vi naturligtvis hoppas att det blir en annan tingens ordning efter september. Vi kan ställa nästan alla våra förhoppningar dit, tror vi. Vi får verkligen hoppas att diplomatin får kraft. Att vi lägger ned ambassader i en alltmer globaliserad värld det har jag stått här och sagt är helt oacceptabelt. Det är självklart att diplomatin ska spela den avgörande rollen i en alltmer globaliserad värld där teknik och allt gör att vi lever gränslöst beroende av varandra. Därför skulle vi öppna fler ambassader än de som är öppna och se detta som ett bidrag för att stärka mänskliga fri- och rättigheter. Inget ekonomiskt system, inte ens demokratin garanterar respekt för mänskliga fri- och rättigheter, varken marknadsekonomi eller allra minst planekonomi gör detta. Därför tror jag också att man av och till skulle behöva fundera lite grann på den djupaste idén bakom mänskliga fri- och rättigheter. Den har naturligtvis med människovärdet att göra. Varifrån får vi den idén? Föds vi med den eller implementeras den i hem och skola? Varifrån får vi den? Då förstår ni att jag måste få läsa innantill. Jag ska läsa ur en bok som var kurslitteratur på universiteten, i varje fall , nu vet jag inte hur det är. Det var den store professorn som skrev en mycket känd och omtalad bok, Varför demokrati? Jag tror att jag ska hinna läsa några meningar ur den. Men varifrån härstammar i sin tur dessa idéer och vilken giltighet äger de? Är de eviga idéer som uttryck för det gudomliga i människans natur, eller är de blott en produkt av en viss social struktur och förutbestämda att gå under med denna struktur? Är demokratins trofasta anhängare de sista representanterna för en döende kulturperiod, som kämpar en hopplös kamp för idéer, vilka är dömda till undergång? Eller är de bärare av en kungstanke, som är människans adelsmärke och som aldrig kan dö, så länge människoanden lever? Har en vädjan till människans moraliska krafter överhuvud någon mening, eller är idéerna själva endast en automatisk biprodukt av den ekonomiska utvecklingen? Vi står här vid gränsen till en metafysisk livstolkning, och den som vill stanna på den vetenskapliga kunskapens grund gör bäst i att tiga. Även utan metafysiska garantier för evigheten kan man i trohet utföra stundens gärning. Den oomtvistliga stödjepunkten härför är en humanistisk och kulturtradition, som i varje fall har den gnista av evigheten i sig, att den genom växlande tider och växlande kulturer gång på gång har appellerat till djupgående strävanden hos människan. Så skrev , och hans verk Varför demokrati? har ansetts vara ett av de absolut bästa skrivna om demokratin. Jag tror att det i grunden handlar om detta, om människovärdet, att vi får inympat i oss så tidigt som det någonsin går att människan har ett okränkbart värde. Det är grunden för respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Jag ska yrka bifall till tre reservationer, 1, 4 och 5. 4 (): Engagemanget i när det gäller de mänskliga fri- och rättigheterna är inte att ta fel på. Det visar dagens debatt och de som har yttrat sig före mig. Det visar det betänkande vi har med inte mindre än 458 olika motionsyrkanden som tar upp olika aspekter på de mänskliga fri- och rättigheterna.