prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 43 m, 25 kd, 22 v, 14 c, 12 mp, 1 - För res. 33: 32 fp, 2 c Frånvarande: 32 s, 12 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 53 (Finansiering av terrorbrott) 1. utskottet 2. res. 41 (v, mp) Votering: 228 för utskottet 34 för res. 41 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 43 m, 32 fp, 25 kd, 16 c, 1 mp För res. 41: 22 v, 11 mp, 1 - Frånvarande: 33 s, 12 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 55 (Interreligiöst råd) 1. utskottet 2. res. 42 (kd) Votering: 237 för utskottet 24 för res. 42 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 44 m, 31 fp, 22 v, 16 c, 12 mp, 1 - För res. 42: 24 kd Frånvarande: 33 s, 11 m, 17 fp, 9 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 59 (Verka internationellt för förbud av diplomatiska garantier) 1. utskottet 2. res. 44 (v, fp, c, mp) Votering: 181 för utskottet 82 för res. 44 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 44 m, 25 kd För res. 44: 32 fp, 22 v, 16 c, 11 mp, 1 - Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 62 (Rättssäker asylprocess) 1. utskottet 2. res. 46 (fp, c) Votering: 214 för utskottet 48 för res. 46 87 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 44 m, 25 kd, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 46: 32 fp, 16 c Frånvarande: 33 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 66 (Internationell konferens om mansrollen m.m.) 1. utskottet 2. res. 49 (fp, mp) Votering: 218 för utskottet 43 för res. 49 88 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 44 m, 25 kd, 21 v, 16 c För res. 49: 30 fp, 1 v, 11 mp, 1 - Frånvarande: 32 s, 11 m, 18 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU23 Penningpolitiken och 2005 Punkt 5 (Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om ) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, mp) Votering: 176 för utskottet 87 för res. 2 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 25 kd, 22 v, 16 c, 1 - För res. 2: 44 m, 32 fp, 11 mp Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 6 (ställning) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 240 för utskottet 23 för res. 3 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 44 m, 32 fp, 25 kd, 16 c, 11 mp För res. 3: 22 v, 1 - Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU29 Förlängning av övergångstiden för vissa finansieringsföretag biföll utskottets förslag. SkU32 Justering i lagen om trängselskatt 1. utskottet 2. res. (c) Votering: 220 för utskottet 17 för res. 23 avstod 89 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 38 m, 30 fp, 6 kd, 22 v, 11 mp, 1 - För res. : 2 fp, 15 c Avstod: 4 m, 19 kd Frånvarande: 32 s, 13 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 7 c, 6 mp, 1 - SoU20 Några smittskyddsfrågor Punkt 1 (Hälsoundersökningar för asylsökande och nyanlända anhöriginvandrade) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m) 3. res. 2 (c) Förberedande votering: 75 för res. 1 17 för res. 2 171 avstod 86 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 178 för utskottet 69 för res. 1 16 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 32 fp, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 1:44 m, 25 kd Avstod: 16 c Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 2 (Hivtestning) 1. utskottet 2. res. 3 (kd, m, c) Votering: 177 för utskottet 86 för res. 3 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 31 fp, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 3: 44 m, 1 fp, 25 kd, 16 c Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkterna 36 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) Reformerad hyressättning (forts. BoU10) 114 () replik: Jag måste säga att vissa inlägg och anföranden kan skapa en ganska djup indignation. Jag konstaterar att just när det gäller det här betänkandet hade det inte blivit något förslag om övriga hade velat avslå. Jag tycker att det här var ett viktigt steg, och jag försökte vara väldigt tydlig från talarstolen med att det är ett viktigt steg. har motionerat på några punkter. Det har gjorts utifrån det som de här tre aktörerna har framhållit. Jag kan faktiskt bli än mer förvånad när jag läser i det här betänkandet, som står bakom. Det står att förslag om hyressättning i det befintliga beståndet bereds vidare inom . Jag tänker på den här fullständiga sågningen av förslag. Ändå står det i texten här att man kommer att fortsätta att bereda förslagen. Är det inte just det här, , som gör att det är så svårt att reformera och modernisera just den här lagstiftningen? Tonläget hissas alltid upp på de här nivåerna. Jag kan konstatera att inte har några andra avsikter än att verkligen verka för hyresgästernas bästa och för att vi ska få en fungerande hyresmarknad. Jag måste säga att en del av de inlägg som kom från talarstolen verkligen var upprörande. Dessutom tycker jag inte att man ska lägga ord i andras mun. Man ska läsa reservationerna, precis vad som står där. Detta tycker jag ändå att kan kommentera. Men jag ska gå över till min fråga. Det gäller det här med att bereda frågorna vidare inom . Så som jag har uppfattat är det det här förslaget som gäller, och ingenting annat kommer att gälla framöver. Det kommer inte att ske några förändringar. Vad innebär då den här typen av skrivningar i betänkandet? Vad är det som ska beredas i ? 115 () replik: Jag trodde att jag var tydlig i svaret till . Det gäller frågan om skyddsregler för de nuvarande hyresgästerna i samband med omförhandlingar och om att man gör det som man ska göra i hyreskommittéerna. Det behovet kvarstår. Behovet av lagskydd kvarstår, och det är det som bereds vidare. Jag sade att vi också gärna vill ha en sådan lagstiftning, men man har inte kunnat hitta någon vettig praktisk utformning av en sådan lag. Men jag vill betona att det inte handlar om frågan om huruvida man kan eller ska omvärdera hyrorna, för det gör man med nuvarande lagstiftning. Det handlar om när en fastighetsägare väljer att ställa sig utanför uppgörelsen om infasning och besittningsskydd för de nuvarande hyresgästerna. Och det är vad som finns i propositionen. Vi hade naturligtvis helst velat ha med också det förslaget, men det gick inte att hitta en praktisk utformning. Då tyckte vi att det var viktigt att få fram förslaget om nyproduktionshyror så fort som möjligt, så att det kommer i den här propositionen. Jag har inte sagt att vi inte ska göra det andra. Däremot har jag sagt: Det finns ingenting som hindrar att man gör omförhandlingar, som man gör i , i eller på väldigt många andra håll i landet, med nuvarande lagstiftning. Den behöver inte ändras för det. Men för skyddets skull behöver den förändras. 116 () replik: Då konstaterar jag att vi, trots den sågning som gjordes av reservation, är inne på samma linje. Det är bara det att ni inte i betänkandet har slagit fast vilken typ av skyddsregel det ska vara. Vi har precis samma resonemang i våra reservationer. Det andra gäller till-och-från-val. Hur ska Socialdemokraterna och regeringen hitta en lösning för individuell mätning av vatten och el? Det här har ju också samhällsbyggnadsministern varit ute och diskuterat. I den skrivelse som gick från de tre parterna togs detta specifikt upp inom området till-och-från-val. Det handlar också om det här med att kunna få ett lagstöd när det gäller de hyresgästanpassningar som finns. Inte minst skulle jag vilja höra syn utifrån hur han tror att förhåller sig till hela det här förslaget. Det tror jag nämligen också är en väldigt viktig och angelägen fråga. Det tredje gäller det som jag menar kommer att vara dilemmat. Med det här systemet kommer fastighetsägare och hyresgäster att kunna ha två parallella system. Man kan välja att kvarstå i det gamla systemet och få hyran prövad . I det nya systemet slipper man den risken. Det är ju det som marknaden har diskuterat. Vi diskuterar inga hyresökningar. Vi diskuterar vem som ska bära risken, och där tar man bort prövningen . När det gäller lägenheterna som nyproduceras, vissa i det gamla systemet och andra i det nya systemet, har vi från sida sagt att de som ingår i det nya, med presumtion, inte ska ingå i jämförelseprövningen. Men någonstans kommer de att mötas. Då är frågan: Vad händer med bruksvärdesprövningen? Det är därför som vi ville göra en insats här och lyfta fram de kvarstående frågeställningar som finns. Vi skapar ett ramverk. Aktörerna på marknaden får en möjlighet att verka utifrån den ramlagstiftning som finns. Vår uppfattning är att vi måste hantera de frågor som vi redan nu ser. Men vi anser, från sida, att det här första steget är viktigt och nödvändigt, och de andra frågorna har mycket lägre dignitet. Men jag skulle gärna vilja ha svar på de här andra frågorna om vad regeringen och Socialdemokraterna tänker göra. 117 () replik: Jag tänker inte svara för i talarstolen i kammaren. Det är någonting annat att jag har ett uppdrag i styrelsen där, precis som har haft. Det är nog ingenting som vi ska blanda samman med våra roller som riksdagsledamöter. Individuell mätning behandlas i en annan proposition. Regeringens och vår ambition är faktiskt att man på en del områden ska kunna se till att förbrukningen också syns på ens kostnader. Det måste vara en rimlig väg, men det är klart att det finns mycket när det gäller regelverk och annat som måste utredas, och man måste komma fram med hållbara förslag. Jag förstår faktiskt inte riktigt vad det här har med den här frågan att göra. När det gäller infasningen är det riktigt att det inte är alldeles klart hur det kommer att se ut . Det är det inte. Det var någon här i början som förutsatte att regeringen följer vad som händer, och det är ju det självklara, att man måste följa det här. Ni pratade förut om kristallkulor. Jag tror faktiskt inte att det här lagrummet kommer att användas så mycket eftersom parterna kommer att vilja och försöka bygga inom ramen för det som är bruksvärdessystemet. Det är ju där den stora marknaden av hyresgäster också har råd att betala. Men får det här stor omfattning kan infasningsproblemet bli stort den dagen det blir aktuellt. Det måste naturligtvis lösas, och man måste komma fram till ett regelverk i fråga om hur de här bostäderna kommer in i systemet. Men det är en väldig skillnad när det gäller hur stort problemet är med tanke på hur stor numerär som har använt detta lagrum. 118 () replik: Det finns kanske lite övertoner i den här debatten, och det får man väl från sida skriva på kontot ett ökat engagemang. Det ser jag som positivt, i och för sig. Jag tycker att det är viktigt att ändå konstatera att bostadsmarknaden och byggandet inte har stått stilla. Jag håller med på den punkten. Och vi har ju kommit fram tillsammans med ett långsiktigt förslag när det gäller nyproduktionen, och det får inte skymmas, så att säga. Det uppfattar vi från som ett stort steg framåt eftersom vi länge har drivit det kravet. Men sedan vill vi naturligtvis framåt. Min fråga till blir varför till exempel inte en enskild hyresgäst eller en annan hyresgästorganisation också kan få kompetensen och rätten att förhandla förstagångshyran i nyproduktionen. Det tycker vi är en begränsning. Det tredje är lägesfaktorn som redan finns i hyreslagstiftningen och som vi vill ha större tyngd på. Varför, , ska en hyresgäst som bor på subventioneras av de hyresgäster i som bor i ? Är det vettig och riktig social bostadspolitik? Det är precis vad tvingas göra när man inte kan ta ut hyrorna i centrala delar som man är tvungen till. Då måste andra hyresgäster på andra ställen betala kalaset så att det går ihop. Då blir det en sådan finansiering. Vi ser inte att det är en social bostadspolitik och rättvisa i den. Det är därför vi kräver en ändring på den punkten. 119 () replik: Jag hoppas att det är ett tankefel här. Tänk er situationen vid bostadsbrist. tog själv upp bostadsmarknad. Det byggs en ny hyresfastighet. Den som har stått i bostadskö och behöver en lägenhet lämnas ut att själv förhandla om sin hyra. Vilken situation har en bostadssökande om det står 20 eller 100 andra bakom och säger: Vi kan skriva på för vilket pris som helst? Det är faktiskt marknadshyror rakt upp och ned. Det skulle leda till en situation där bara människor med väldigt gott om pengar skulle kunna ha råd att komma in i nya hyresrätter. Vi kan aldrig tänka oss att köpa ett sådant resonemang. När det sedan gäller och är det inte min sak att avgöra. Det avgörs i förhandlingar. Det är vad bruksvärdessystemet handlar om. Vi ska inte ha den formen av pekpinnar. I reservationer finns svepande formuleringar om lägesfaktorn. Jag ställde frågan redan i mitt anförande. Vad ska ni göra? Ska ni lagstifta om att det ska vara dyrare att bo närmare centrum, eller vad ska ni göra? Det är upp till parterna. Det är inte alls självklart att det är Operan eller som är det mest dragande och som hyresgästerna har preferenser för. Det kan vara helt andra saker som utemiljö, trygghet eller sådana saker som man sätter före. Det ska slå igenom på den lokala orten. Det ska inte vi bestämma som riksdagsledamöter. 120 () replik: Det är riktigt. Det ska vi inte göra, utan det handlar om lägenhetsägarnas eller hyresgästernas preferenser. Jag hoppas naturligtvis att deras preferenser är att bo i , eller något liknande. Tendensen går däråt och att boendemiljön får ett större genomslag. Det är väldigt bra. Vi är inte heller ute efter att styra. Vi vill som bekant bygga underifrån. Lagstiftningen är till för att ge ramar för parter och enskilda att förhandla. Det finns en begränsning i hyreslagstiftningen när det gäller att bedöma lägesfaktorns tyngd bland flera andra faktorer. Det är den relationen som vi är ute efter och att skapa en marginal. Inom lagstiftningen ska vi självklart inte diktera. Där ska man kunna förhandla. Men vi vill ge större utrymme för förhandlingarna. En annan fråga som legat varmt om hjärtat och som Socialdemokraterna också har en ambition att värna är allmännyttiga bostadsbolag. har det inte byggts särskilt mycket . Då blir problemen större att hitta jämförande hyror. Där vill vi också bredda för att få en större bedömningsbas och därmed möjligen en ökad säkerhet i hyressättningen. Vad tänker Socialdemokraterna göra på den punkten? Är vi beredda att gå vidare på den punkten? Risken finns nämligen att man inte bygger i Allmännyttan, och då minskar också valmöjligheterna och möjligheterna att garantera en social bostadspolitik på hyresrättens område. 121 () replik: Det är ett ansvar vi har gemensamt att tala med våra kommunalpolitiker om. Det gäller att aktivera de kommunala bostadsbolagen och bygga där det finns behov och brist. Jag kan inte se att det skulle vara en problemställning som har med själva hyressättningen att göra. Det finns kommunala bostadsbolag som väljer att använda nuvarande regel att oförhandlat sätta hyror och sedan chansa på att inte någon överprövar. De hyrorna blir också normerande som allmännyttiga hyror. Det ser jag inte som något problem. Jag vill göra och kammaren uppmärksamma på reservation. Här finns ett förslag om att det ska införas politiska nämnder i kommunerna som ska klassificera bostäder. Den klassificeringen i olika områden ska då gälla för hyressättningen. Med jämna mellanrum ska man mäta genomströmningshastighet i de olika områdena. Via genomströmningshastigheten det vill säga många ut- och inflyttande kan man anta att hyresnivåerna är för höga. Är det för lite genomströmning i ett område kan man väl anta att hyresnivåerna är för låga, och så ska man politiskt besluta vilka nivåer man ska ha. Jag hoppas och misstänker att det har varit någon nyliberal konsult inblandad i detta. Det här förslaget är sådant att det till och med skulle få någon öststatsbyråkrat att blekna såsom det är formulerat. Vi väljer att se framtiden an, eftersom säger att och Socialdemokraterna har en gemensam uppfattning om en social bostadspolitik och allmännyttans betydelse. Vi glömmer den reservation som finns här . 122 (): valde att inte förhandla om den här propositionen. hade inte det gjort så stor skillnad. Det är ingen som har yrkat avslag på den. Men jag kan berätta att om trepartsöverenskommelsens alla delar hade varit med då hade vi yrkat avslag. Men det hade inte ni andra gjort. Alla tyckte att trepartsöverenskommelsen var jättebra den dagen den presenterades. Däremot är jag väldigt glad för att det bara bidde en tumme och att det inte bidde en fingervante. Jag tyckte att det var väldigt roligt med det som här sades om Tödde och Mödde, kostymen, och kunderna som vi har talat om. Men är det inte riktigt en vara som man går och beställer och låter få sig tillskräddad. Det handlar om människors hem. Det handlar om rätten till en bostad. Som jag såg trepartsöverenskommelsen tyckte jag att man urholkade besittningsskyddet i det förslaget. Jag såg klara faror i förlängningen av förslaget. Det skulle drabba människor som inte har så höga inkomster. Jag har träffat väldigt många av dem som bor i innerstaden i . Vi har varit ute några stycken av oss på väldigt många möten med innerstadsföreningarna i . Att det bara bidde en tumme gör att jag tycker att kan stödja propositionen och gå med på betänkandet. Vi har ingen reservation i det. Om vi ska titta i kristallkulan är jag lite ängslig för att man går vidare och vill se över hur hyressättningen ska ske i det befintliga beståndet och att den ska regleras. Jag ser faktiskt en fara i den utvecklingen. Jag skulle väldigt gärna vilja ta del av den utredning som man håller på med. Det vet jag inte om jag kommer att få möjlighet till. Detta är på minussidan i förlängningen. På plussidan tycker jag att det är viktigt att man bevakar att man håller kvar en spärr mot oskäliga hyror och att man har garantier för ett rejält besittningsskydd. Det är det som det är frågan om. ska man inte redovisa det uppdrag som regeringen har förrän . Då är det ingen av oss som vet vad vi gör. Men som sagt: Det finns både plus och minus på den sidan. Jag vet att det ett tag fanns ett förslag framme om skyddsregler för befintliga hyresgäster. Jag tyckte att det var viktigt, och det hade man också eventuellt kunnat gå vidare med. Men okej det är rimligt att förslaget går igenom. Det är först och främst bra för planeringen. En sak som är uppenbar är att det inte finns någon hyresgäst att förhandla med och därför är det också rimligt att det är som får ta ansvaret. På det hela taget är förslaget rimligt. Därför stöder vi det, även om vi inte har varit med och utarbetat det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning Föredrogs skatteutskottets betänkande 2005/06:SkU18 Motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning. 123 (): Kammaren ska nu debattera skatteutskottets betänkande SkU18 som handlar om motioner om fastighets- och förmögenhetsbeskattning. Vid behandling av inkomstberäkning behandlades motionsyrkanden om inriktning av skattepolitiken, bland annat i fråga om fastighetsskatt och sådana förslag om förändringar i förmögenhetsskatten som utgjorde en del av de borgerliga partiernas alternativa förslag till regeringens och samarbetspartiernas budgetförslag . tog ställning till förslagen . I betänkandet behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden om beskattning av fastighet och förmögenhet. Med något undantag har motionerna väckts under den allmänna motionstiden . Motionerna handlar bland annat om avskaffad eller sänkt fastighetsskatt, beräkningsgrund för fastighetsskatten, energibesparande investeringar, vindkraftverk, kommersiella lokaler, byggnader för äldreboenden, bostäder i utlandet och vinstberäkning vid avyttring av äldre småhus allt med syfte att ta bort eller på olika sätt sänka skatten. Vidare behandlas i betänkandet motioner där man vill avveckla förmögenhetsskatten samt undersöka hur överskottslikviditet i onoterade aktiebolag ska behandlas vid förmögenhetsbeskattning av bolagets ägare. Utskottet hänvisar i denna fråga till en kommande skatteöversyn. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om utredningar om eller ändringar av olika regler i lagen om statlig fastighetsskatt och lagen om statlig förmögenhetsskatt. Till betänkandet har lämnats 13 reservationer och ett särskilt yttrande. Med detta, fru talman, överlåter jag dessa kontroversiella frågor till ledamöterna för debatt i kammaren. 124 (): I betänkandet behandlas en rad olika motioner. Jag tänker koncentrera mig på de motioner som rör förmögenhetsskatten och fastighetsskatten. Jag skulle tro att de är de två mest kontroversiella ämnena i betänkandet. Förmögenhetsskatten hindrar tillväxt och utveckling i . Det är en av landets mest skadliga skatter. Den hindrar investeringar i och styr kapital till fel investeringar. Den driver kapital ur landet. Beräkningar säger att svenskar har häpnadsväckande 500 miljarder placerade någon annanstans än i . Det finns vissa bedömare som menar att det är mer än 1 000 miljarder som är placerade utomlands av svenskar. Det är en häpnadsväckande siffra. Förmögenhetsskatten är godtycklig och den öppnar oanade möjligheter för skatteplanering. Den är orättvis. Några av de rikaste människorna som vi har i är delvis skattebefriade medan vanligt folk som har råkat bo in sig i ett hus som har stigit kraftigt i värde tvingas att betala skatten. Man kan faktiskt påstå, fru talman, att skatten är mer eller mindre frivillig. Många länder har avskaffat förmögenhetsskatten. finns det endast fyra utanför som beskattar förmögenheter. Det bästa för tillväxt och utveckling i vårt land hade varit att lyssna på de borgerliga partierna och inleda en avveckling av förmögenhetsskatten. föreslår att förmögenhetsskatten avvecklas under nästa mandatperiod. Vi har tidigare lagt fram förslag om att i ett första steg börja avvecklingen med en halvering av skattesatsen. Inte minst näringslivets organisationer har fört fram denna skatts skadliga effekter på tillkomsten av nya jobb och försämrade investeringsförutsättningar. I betänkande föreslogs att förmögenhetsskatten skulle slopas, men regeringen har uppenbarligen inte tagit något som helst intryck av den slutsatsen. Det råder en ganska bred enighet om förmögenhetsskattens skadliga effekter på god utveckling och tillväxt i och vikten av att ta bort denna orättvisa och i många fall lotteribetonade skatt. De som inte tycker så, fru talman, är socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister i riksdag, varav några sitter framför mig just . Förmögenhetsskatten är destruktiv till sin karaktär. Den bestraffar det slags beteende som är eftersträvansvärt att det ska löna sig för den enskilde att anstränga sig och ta ansvar för sin framtida trygghet genom att bygga upp ett eget kapital. Individer som ägnar sig åt detta och i denna grupp hittar vi många mycket vanliga svenskar, inte minst pensionärer straffbeskattas i stället. Förmögenhetsskatten driver kapital ur landet och missgynnar kapitalbildning, riskvillighet, investeringar och nyföretagande. Kan det finnas något som helst positivt i det scenariot, fru talman? Som har sagts har alltfler inom EU övergett förmögenhetsskatten. Bland 30 medlemmar finns skatten kvar i sju åtta länder. avskaffades skatten i , , och . , vårt östra grannland, har fattat beslut om att skatten ska bort med motiveringen att den är dålig för tillväxten och förhindrar nyföretagande och nya jobb. Så sant, fru talman! Förmögenhetsskatten tas ut oavsett om förmögenheten genererar löpande inkomster eller ej.