prot · GT0997 · 2006-03-29 00:00:00 — Ett toppmötes slutsatser är viktiga, men det är även de slutsatser som inte dras. Jag är nöjd med innehållet i svaret. Det är ingen nyhet att vi har en bred samsyn i i själva frågan. Det är egentligen inte i sak utan snarare kanske lite grann när det gäller engagemang som jag blir bekymrad. Jag ställde frågan beroende på att jag noterade att representerades på en ganska låg nivå i de diskussioner som var i . representerades på ambassadörsnivå, inte av den tillförordnade utrikesministern , som dessutom är Europasamordningsminister, om jag uppfattat det rätt. Det kan sända en viss signal. Jag ställde frågan också beroende på att vid ett tidigare möte, när utrikesministrarna diskuterade utvidgningsrelaterade frågor, satt knäpptyst. Det kan sända signaler till dem som driver i en riktning som och riksdag inte tycker är bra. Det var därför jag tyckte att det var intressant att höra hur nu vill se framåt, hur vi ska intensifiera diskussionen om utvidgningen och förtydliga ståndpunkterna framöver. 13 Statsminister (): Jag tycker väldigt illa om den här typen av påståenden om folk som kan försvara sig. Det är inte min bild av fallet. Jag skulle i så fall vilja att styrkte det på något sätt. Jag tar gärna upp en diskussion därefter. 14 (): Det är ingen tvekan om att Lissabonstrategin har haft en stor betydelse vid varje toppmöte under de gångna fem åren. Det är glädjande med nystarter och med att energin nu på ett helt annat sätt har kommit i fokus. Det är bra att man lägger tonvikt vid den förnybara energin och nödvändigheten av att inte göra sig beroende av ett enda dominerande energislag. Visst måste man vara självkritisk inom unionen. Det går bra för de nordiska länderna, det får vi rapporter om . Men vi vet också att det finns länder inom unionen som inte når upp till de mål som sattes upp 2000. Det måste naturligtvis granskas vidare. En del av verksamheten är att man måste lära känna varandra och ta del av varandras svårigheter, problem och även av det som gör att man har lyckats. Den sociala tryggheten kan inte minst i det sammanhanget betonas. Jag tycker att det är jättebra med pakten om jämställdhet, med klimatfrågorna och inte minst fou-frågorna. Det är frågor som också går ut på att man ska minska klyftorna i samhället. Ändå finns det en oro för utvecklingen, oro för jämställdheten, för ungdomar, för arbetstillfällena. Min fråga till statsministern blir: Hur ser man på oron och möjligheterna, om man inte klarar den sociala tryggheten, som är en viktig dimension i det hela? Var detta uppe vid toppmötet? 15 Statsminister (): Som jag sade inledningsvis finns det ingen som längre tar debatter utifrån utgångspunkten att ökade sociala klyftor skulle vara någonting som ekonomin mår väl av. Det är inte så länge sedan som det var en uppfattning som gällde. Öka löneskillnaderna och skärp kraven, och du kommer att se ett samhälle som växer snabbare. Det finns ingen längre som säger det. Det här toppmötet genomfördes i skuggan av en stor social konflikt, demonstrationer på , som också har fortsatt och som ju är ett uttryck för vad som händer i ett samhälle där människor upplever en grundläggande social trygghet ifrågasatt. Om man tror att man löser arbetslöshetsproblemet genom att försämra de sociala förmånerna för unga människor, då får man en våldsam folklig reaktion tillbaka. Det fanns naturligtvis som en bakgrund i toppmötet utan att vi för den skull utbytte uppfattningar om det. Men det är en god illustration till vad som händer i ett samhälle där de sociala motsättningarna skärps. 16 (): Jag tackar för den redogörelsen och återrapporteringen. är det väl upp till oss allihop att se till att vi också kan vidareutveckla Lissabonstrategin i en anda och i en gemenskap som det är så viktigt att få att fortleva. 17 PER (): När vi talade energipolitik senast, herr statsminister, var det en uppsluppen statsminister. Vi hade nästan ett energiseminarium. Mitt intryck är att toppmötet ändå gick ganska väl på den här punkten. Det var resonerande övergripande diskussioner, ingen som på en gång grävde ned sig i skyttegravar, en bra fortsatt idé om att kompetensen mellan EU och medlemsstaterna ska vara densamma som den har varit tidigare, det vill säga ingen glidning. Men det finns en annan kompetens som sakta men säkert förändras, och det är kompetensen mellan nationer och marknader. Lika mycket som eller funderar över sin energimix funderar , Eon eller Fortum över sin energimix. Då blir det sakta men säkert allt viktigare att man i en del regleringar och en del konkurrenspolitiska frågor har en så EU-gemensam syn som möjligt. Min fråga är om man diskuterade den här förskjutningen mot en alltmer europeisk marknad och vilka implikationer det får i form av regleringar, utsläppsrätter och eventuella subventioner. Det som åtminstone var en bubbla innan toppmötet var: Vad händer på en sådan här fragmenterad marknad? Jo, det sker en ganska snabb fokusering mot allt större företag. Då är det viktigt att konkurrensvårdande myndigheter är med från start och ser till att det inte byggs upp oligopol och monopol. 18 Statsminister (): Jag kan hålla med Per om att vi hade ett intressant möte med som hade en energiseminariekaraktär och som jag satte stort värde på. Jag kunde fortsätta den seminarieövningen vid middagsmötet med . Det var samma typ av diskussion. Ingen har naturligtvis svaren på alla de frågor som finns. Men några frågor kommer tillbaka, inte sällan utifrån ett väldigt nationellt perspektiv. Vi har en väldig förhoppning kring våra möjligheter att med biobränslen tillföra ny energi. Andra har inte alls den förutsättningen och ser det över huvud taget inte i sin mix. Återigen: Andra har solen, andra har vinden och andra har en tradition i gasen, med stort importberoende ibland, andra en väldigt stor andel kärnkraft. Det ser olika ut, och det påverkar naturligtvis och färgar vår uppfattning om vad som bör göras. Är det någonting som flera stats- och regeringschefer har bekymmer med är det den snabbt pågående koncentrationsprocessen inom energisektorn. skulle nog känna igen sig om han såg vad som pågick. Det är en väldigt snabb koncentration. Just nu när vi sitter här är det vad som händer ute i . Det handlar om att i det läget kräva ytterligare liberaliseringar, avregleringar och öppningar som man ser att antalet aktörer blir allt färre, inte sällan ägda av stater utanför Europeiska unionen. Det är ibland och ibland någon annan stor energiproducent. Här håller på att växa fram en situation som inte är hållbar och som kommer att kräva sin lösning. Det är lätt att förstå. Det är inte bara Per som är orolig över den bristande konkurrensen och fåtalskonkurrens, utan den oron finns brett i . Det kanske ger en viss bromsande effekt på de mest fundamentalistiska liberaliseringsivrarna. 19 PER (): Jag tackar statsministern för svaret. Vi har väldigt goda förutsättningar i . Vi har vattnet och en skog som blir alltmer intressant inte bara för trä och papper utan också för biobränsle. Vi har föräldrar och farföräldrar som gjorde kloka investeringar både i energinät och i kärnkraftverk. Det sammantaget gör att det finns alltfler inom EU som tycker att borde bli en större nettoexportör till övriga unionen. kommer av unionens energi från länder utanför unionen, och det är på väg mot kanske import från länder utanför unionen. Fanns det några diskussioner under toppmötet om att borde bli en större bidragsgivare av energi både från skogen och från vattnet? 20 Statsminister (): Jag tror att det vore en ganska tveksam strategi om vi gick den vägen. Trots allt är ett litet land med begränsade resurser jämfört med hela behov. Visst kan vi bidra mer. Men det skulle inte på ett avgörande sätt förändra situationen. Vårt bidrag är och kommer att vara att vi kan utveckla en ny teknik och ett nytt sätt att producera energi som andra kanske kan ta efter eller köpa av oss. Inte minst gäller det inom de sektorer som är av förnybar karaktär. Där menar jag att vi ska lägga vår kraft och inte minst på det som åkrar och skogar kan producera. Tack vare att vi lever på en plats på jorden där det regnar är det också en säker årligt återkommande skördemöjlighet också för energi. Hur ska det högteknologiskt förädlas och föras vidare? Hittar vi de bra lösningarna där tror jag att vi bidrar på mycket väsentligare sätt till energisäkerhet än om vi exempelvis bygger ut vattenkraften. 21 (): På inför toppmötet ställde jag frågan hur vi kan bidra till en sund konkurrens på en fri elmarknad. Statsministern har redan varit inne lite på de frågorna. Jag blev dock inte riktigt klok på vad svaret var eller vilken linje som statsministern drev på mötet. Problembeskrivningen var väldigt tydlig, men förordade statsministern en återreglering eller en avreglering av den europeiska marknaden? Vi vet sedan förra veckans nationella debatt att statsministern sade sig vara möjligen inte avvisande till en återreglering. Vilken var huvudlinjen på toppmötet? 22 Statsminister (): Jag har aldrig dolt att jag från allra första början har varit tveksam till den avreglering vi gjorde av elmarknaden i , men den är gjord. Sådant som är gjort går inte att göra ogjort. Däremot kan man när man i diskuterar hur man ska gå vidare med ytterligare avregleringar fundera på i vilken takt man kan ta dem innan man har försäkrat sig om att det också finns aktörer som kan upprätthålla ett konkurrenstryck på de system som blir öppna för väldigt stora aktörer att gå in och konkurrera inom. Det är vad det handlar om. Jag tror inte att det finns en chans att vrida klockan tillbaka. Däremot behöver man inte säga att allt det vi har gjort har varit klokt, för så har det inte varit. 23 (): Jag tackar för svaret att vi inte ska vrida klockan tillbaka. Det är en viktig information för aktörerna på marknaden. Sedan vill jag ta upp en helt annan fråga. Det gäller det statsministern var inne på tidigare om och utvecklingen där. Vad kan unionen och ytterligare göra för att främja en fredlig demokratisk utveckling i det landet? 24 Statsminister (): säger att det var en viktig information för aktörerna på marknaden. Problemet är att de inte är fler, höll jag på att säga, än att de ryms i en folkvagnsbuss. Man kanske inte ska trösta dem så väldigt mycket, dessa aktörer på marknaden. De borde hållas i ett tillstånd av viss oro. Vi har ett problem här med konkurrensläget i , och det har vi i i övrigt också, och det blir inte bättre. Jag har ingen ambition att lugna dessa aktörer. Min tankeverksamhet borde rimligen gå ut på, liksom : Hur ska konkurrenstrycket skärpas? Utvecklingen i är naturligtvis allvarlig. Det steg som EU tog med de sanktioner vi inför är en tydlig signal om hur vi betraktar valet och hur vi betraktar den regim som har blivit vald. Det innebär att vi går in i en ny relation med efter detta som kommer att präglas mer av politiskt tryck och mer av uppmärksamhet på situationen i . Förhoppningsvis innebär det också att inte bara utan också andra länder stöder bilateralt den vitryska demokratiska kraften som finns. Vi är nr 2 i i det stödet trots vår litenhet. Det ska kammaren veta. 25 (): En europeisk energipolitik kan bestå av att man vid sammanträdesborden utbyter erfarenhet om hur man i de olika länderna producerar och använder sin energi och vilken mix man har, det vill säga ett erfarenhetsutbyte. Det kan också gå ett steg längre, vilket oftast är normalt inom EU, nämligen att man utbyter även fysiskt över nationalgränserna varor och produkter, det vill säga att man levererar energi över gränserna. Hur ser den bilden ut? Jag inser att var och en ska producera sin energi. Men finns det en rörlig marknad i det här sammanhanget? Jag vill egentligen ställa frågan med utgångspunkt från svensk landsbygd. Vi har trots allt stora åkerarealer i per person. Vi har möjlighet att producera ganska mycket bioenergi som är rätt i tiden. Vi har svenska bönder som plågas av ekonomisk nedgång därför att vi importerar mycket livsmedel. De ser en chans att kanske vara med och producera här. Finns den chansen? Ser statsministern ökade möjligheter för svensk landsbygd? 26 Statsminister (): Jag tror att jag har talat om detta vid säkert tio tillfällen . Det har inte minst skett vid sammanträden men också här i kammaren och vid de offentliga hearingar som varit med . Allt börjar i den lyckliga omständigheten att inte behöver ha konstbevattning för att det ska växa i vårt land. Så fort man behöver ha det är energiproduktion på åkrar inte så där alldeles lyckat längre. Det gäller i stora delar av världen, i , och . Där får de bevattna för att få fram exempelvis sitt vete. Det är fossilt vatten de använder. Det är alltså vatten som återskapas efter mycket . Det är också en allvarlig miljöfråga som inte särskilt ofta är uppmärksammad. Vi har särskilt goda förutsättningar för detta. Jag har också sagt att jag inte tror att jordbrukare kommer att nöja sig med att ha uppgiften att bara hålla landskapet öppet i största allmänhet. De vill producera någonting. Är livsmedelsproduktion inte längre konkurrenskraftig ska man söka sig någon annan typ av gröda eller produktion. Då är energifrågorna mycket intressanta. Det passar väl in och fyller ett behov. Det kan med relativt små justeringar hos den enskilde jordbrukaren bli ett väsentligt tillskott i hennes eller hans ekonomi. Skogen är redan på gång. Det finns ju i regel betydligt större kapital i skogen och stadigare företag. Skogsindustrin har på sina håll förstått det här och varit snabbt ute, och man utvecklar nu betydande energiproduktion. gör det exempelvis i sina anläggningar. Jag är inte bara hoppfull om detta jag är övertygad om att detta är en framtidsbransch för och för svenskt skogs- och jordbruk. Och det fina är att råvarorna räcker. Det finns ingen sådan konflikt runt hörnet, exempelvis att vi skulle ta massaveden från industrin. Träet räcker både till detta, till att öka byggandet i trä och till att höja energiproduktionen. Det är inget annat som stoppar detta än att hitta vägen från energiproduktion på åkern till marknaden det är infrastrukturen. Lönsamheten är heller inte så tokig. Vi bör använda vårt LBU-bidrag, som vi nu har fått hyfsat framförhandlat på sista , till att stimulera den här produktionen enligt min uppfattning. 27 (): Ja, den sista delen var precis vad jag ville komma in lite ytterligare på här. Vi hade ju budgetmanglingar där deltog, och vi hade direktkontakter med statsministern . Statsministern gjorde förtjänstfulla insatser som faktiskt handlade om 800 miljoner, nästan en miljard, till svensk landsbygd. Men är det så att för att de där ska falla ut till verklig produktion så att vi ska kunna skapa en produktion så behövs det också svenska budgetmedel för att man så att säga ska få loss pengarna. Är statsministern beredd att medverka till detta? 28 Statsminister (): Vi ska ha svenska budgetmedel därtill, naturligtvis. Jag sade redan vid det tillfället att i samma utsträckning som tidigare ska vi nu också ha svenska budgetmedel därtill. Det är en motfinansiering. Det vore ju roligt om vi kunde få hem de där pengarna och kunde använda dem på ett klokt sätt, ska jag också säga. Det är inte alltid säkert att stora, tillkommande, nya resurser snabbt fördelas ut i det ekonomiska systemet på ett klokt sätt. Det kan bli en del slack också, om jag uttrycker mig så. Men med den restriktionen, att det ska vara rationellt använt, vill vi självklart ha hem pengarna. 29 (): Som statsministern sade i sin återrapport från toppmötet diskuterades valet i som hade ägt rum helgen innan. Det beslutades också om sanktioner mot . Men i det här beslutet sade man att man skulle återkomma till utformningen av de här sanktionerna . Min fråga till statsministern är: Vilka sanktioner skulle statsministern kunna se att det är möjligt att ta till? Har det gjorts några framsteg vad gäller utformningen av de här sanktionerna? 30 Statsminister (): Det har inte gjorts några konkreta framsteg de gångna dagarna. Vi får vänta ett tag till. Jag räknar med att och får information så fort vi känner närmare till hur detta ska utformas. Kommissionen arbetar med det. En sak som har nämnts är ju restriktioner för resandet. En annan sak som har nämnts är hur man ser på banktillgodohavanden i andra länder än för den vitryska elitens del. Det gäller den typen av åtgärder, men ingenting är nu bestämt. Vi får återkomma om det. 31 (): Jag tackar för det svaret och vill bara framhålla vikten av att ha sanktioner som är smart utformade så att de drabbar just den vitryska ledningen så hårt som möjligt men så långt det är möjligt skonar den vitryska befolkningen. I övrigt vill jag bara tillönska statsministern ett snart tillfrisknande. Tyvärr kan jag säga av egen erfarenhet att de här vintersnuvorna är olidligt sega. 32 Statsminister (): Det är klart att vi ska utforma sanktionerna på ett sådant sätt att de träffar rätt. Man behöver väl inte vara alltför djärv om man gissar att om man lägger restriktioner riktade mot dem som har skaffat sig de största ekonomiska tillgångarna så lär man väl också träffa makteliten i . 33 (): Jag var i och övervakade presidentvalet för räkning. Tyvärr visade det sig ju att det valet inte gick rätt till. Jag är oerhört imponerad av de 10 000 människor som vågade samlas och demonstrera sitt missnöje med valet och kräva rättvisa val. Att de vågade detta i sista diktatur är jätteimponerande. Jag tycker att det är bra att tydligt fördömde det övervåld som sattes in mot de här fredliga demonstranterna. väntar flera hundra av dem på att dömas till fängelsestraff. En del har blivit dömda. Ännu fler, som inte döms till fängelsestraff, väntar snarare på att kanske kastas ut från eller från sin arbetsplats för att de vågade sätta sig upp emot . Jag tycker att det är mycket bra att också sade att man ska stärka stödet till det civila samhället och till demokratiseringen i . Europeiska unionen har ett ansvar att arbeta för mänskliga rättigheter runtom i världen och särskilt i ett grannland. Där har jag faktiskt inte varit riktigt nöjd med EU:s insatser tidigare. Vi har ju drivit på från svensk sida. Därför är jag väldigt förhoppningsfull , när det kom sådana starka uttalanden från alla ledare i . Jag skulle vilja fråga statsministern: ni någonting om vad det ökade stödet skulle kunna innebära konkret? Kom ni så långt i era diskussioner? Kommer det att innebära att de oberoende tv- och radiosändningarna från kommer att permanentas? Innebär det att ni kommer att ge direkt stöd till Milinkevitjs breda demokratirörelse? Innebär det att ni på något sätt kommer att stödja ungdomar som hindras att få utbildning i sitt eget land? Min sista fråga är: Diskuterade ni någonting om roll när det gäller ? Det är ett problem att så tydligt stöder . Är ledarna beredda att också ta upp detta med ? 34 Statsminister (): Ingen av de frågorna diskuterades på toppmötet. Däremot fick jag tillfälle att göra det före toppmötet, därför att då hade jag som gäst här i premiärminister. Den nya polske premiärministern och jag kom då överens om att och ska inleda ett fördjupat samarbete för att bilateralt stödja den demokratiska utvecklingen i , till exempel folkliga rörelser och seminarieövningar. Vi sade båda det var kanske framför allt jag som var drivande vid det tillfället att vi ska använda samma modell som vi använde i och när vi stöttade de demokratiska krafterna i . Vi har erfarenhet från . Det var framgångsrikt, och vi var båda trovärdiga. Någon närmare diskussion om innehållet och formerna för det fördes alltså inte vid toppmötet, men jag kan föreställa mig att det här finns ett stort utrymme att ta olika typer av initiativ, och att vänta på att andra ska göra det brukar vara en dålig lösning. Då kan vi göra det själva. 35 (): Jag vill tacka statsministern för svaret. Det låter positivt att och nu ska jobba mer tillsammans bilateralt. har ju varit väldigt drivande inom för att EU ska engagera sig i , och jag ser fram emot att regeringen nu ännu mer aktivt stöder arbete i EU med detta. 36 (): Vi är några som är med i som besökte ordförandeskapet i . Vi kom hem och fick en sammanfattning av toppmötet, och den stämmer mycket väl överens med det som statsministern har redogjort för. Det sägs att det har varit ett lugnt toppmöte och att man är mycket nöjd. Det sägs också att till och med fransmännen var glada efter toppmötet, och det är ett gott betyg, tror jag. De frågor som togs upp, till exempel satsning på ungdomar, välkomnar vi också i mitt parti. Situationen är ju väldigt oroande i . Jag och mitt parti välkomnar också den energidiskussion som hölls på toppmötet. Det behövs en ökad satsning på förnybara energikällor, och vi behöver också ta ett ökat ansvar för klimathotet. Det här är verkligen viktiga frågor. Det överraskar mig att frågan kom upp redan på toppmötet, eftersom grönboken kom för en månad sedan, men jag välkomnar den diskussionen. Jag hoppas också att vi kan diskutera hur dialogen om underifrånperspektivet ska fördjupas. Jag tror att den är viktig. Det är viktigt med attitydförändringar och att vi diskuterar. Det kanske är som 1980, då vi hade en folkomröstning i . Vi behöver lite av den framtidsdiskussionen även i . Jag välkomnar också att statsministern ger en signal om att vi kommer att göra mer i . Det ligger några frågor i pipelinen, bland annat finansiella perspektivet och tjänstedirektivet. Vad gäller finansiella perspektivet gavs vi information om att parlamentet ligger över, och ordförandeskapet kan därför tänkas höja budgeten med . Tror statsministern att vi utan högre åtagande kan ha en budget i hamn ? Jag förmodar att även detta diskuterades på toppmötet. 37 Statsminister (): Nej, det diskuterades inte. Jag tror att det enkla skälet var att förra toppmötet helt och hållet handlade om denna sak. Att då vid detta toppmöte ta upp en diskussion under finansiella perspektivet som skulle bygga på att vi frångick den kompromissen och lyfte taket för utgifterna ytterligare hade varit en non-starter. Det hade kanske tagits emot av några, gissar jag, men vi som var drivande bakom den tidigare kompromissen hade avvisat det. Jag tycker att det österrikiska ordförandeskapet ska ställa in sig på att den kompromiss som vi träffade om EU:s budget också bör vara den kompromiss som tas hem efter förhandlingarna i parlamentet. Att nu börja sända signaler om att lyfta taket skulle bara innebära en ytterligare förhandlingsomgång som inte gjorde resultatet bättre. Där känner den position. Vi är några länder som har likartad uppfattning, men det finns säkert betydligt fler länder som har en annan uppfattning. Den kompromiss som träffades gick på denna punkt vår väg, och vi ska inte släppa detta. 38 ESCH (kd): försökte ta initiativ till vad de kallade en gemensam skogspolitik. Det skulle ha inneburit att självbestämmande över våra skogar minskat ned till eftersom vi då lämnat ifrån oss till de övriga EU-länderna. Det är så spelreglerna ser ut. Den gången misslyckades , men de sade att de skulle komma tillbaka när de blev ordförandeland. Och det är de . De ska efterträdas av . Vår regering, med statsministern i spetsen, har sagt att måste gå med på en gemensam skogspolitik om övriga EU-länder vill det. Eftersom råkar vara EU:s absolut största skogsnation är frågan oerhört betydelsefull, inte bara för skogsägarna utan för alla som över huvud taget har med skogen att göra och vistas i skog och mark. Därför bör denna fråga diskuteras före valet. Hur bedömer statsministern sannolikheten för att EU försöker införa en gemensam skogspolitik ? 39 Statsminister (): Jag bedömer det inte som sannolikt, dock icke heller som uteslutet så ska jag säga. Finnarna innehar nästa ordförandeskap. är ju en betydande skogsnation, en av de allra största i världen. De är ohyggligt framgångsrika, nästan lika duktiga som vi, vilket också säger en del om den svenska skogens betydelse för den svenska ekonomin. Man kan ha två synsätt på detta. Det ena är att man säger: Håll tassarna borta. Det här är vårt.