prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Man behöver mer resurser för att också kunna testa det vidare framåt. Långsiktigheten handlar inte om dessa kvinnor i som säger är smittade . Det är för övrigt inte . Det är ett fåtal länder där talet är så högt. De kvinnorna hjälper man enbart genom antivirala medel, genom att använda kondomer och genom information om hur man skyddar sig själv och andra. Det handlar framför allt om antivirala medel om man som hivsmittad kvinna ska föda barn. De kvinnorna tror jag inte är betjänta av ett vaccin . Håll isär de olika delarna. Se till att regeringen också satsar långt , även om det nu ser mörkt ut. Det ser hopplöst ut just . Det är ett fåtal vacciner som är framgångsrika. Jag förstår att man som lekman då i stället hoppar på det senaste tåget, som råkar vara mikrobicider. kanske det är ett antiviralt medel, och då satsar vi våra resurser där. Det är förödande för forskningen att man byter område på det här sättet . Det är det som jag vill att regeringen också ska se i verkligheten och inte bara tala vackert om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Reformerad hyressättning Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2005/06:BoU10 Reformerad hyressättning (prop. 2005/06:80). 84 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 13. Så här i bostadsutskottets näst sista debatt, och min sista för den här mandatperioden som bostadsutskottets ordförande, kan jag inte låta bli att få peka på hur viktigt det är med en bostadspolitik som vågar tänka i nya banor. Det är en bostadspolitik som vågar se till vad våra medborgare efterfrågar och faktiskt till och med är beredda att betala för. Tyvärr anser jag inte att den socialdemokratiska regeringen vare sig vågat, velat eller förmått att föra en sådan politik. Den socialdemokratiska regeringen har haft stora problem med att få fram nödvändiga förslag och förändringar inom bostadssektorn. I fråga efter fråga har man passat och inte vågat sätta ned foten. Vi har väntat och väntat på förslag om bland annat ett nytt finansieringssystem och förslag inom . Det betänkande som vi behandlar har varit en lång följetong. Vi har verkligen sett fram emot att regeringen skulle komma med ett mer långtgående förslag utifrån trepartsöverenskommelsen. Men inte ens i den här frågan har regeringen vågat ta steget fullt ut och ta chansen, trots att parterna på hyresmarknaden , Fastighetsägarna och faktiskt hade kommit överens. Dessa parter på bostadsmarknaden har länge varit överens om att hyressättningslagstiftningen måste ändras för att få till stånd en bättre fungerande hyresmarknad. Samsynen har handlat om att förbättra förutsättningarna för nyproduktion av hyresbostäder, att få rättvisare hyror i bostadsbeståndet, och att bättre kunna tillgodose enskilda hyresgästers olika önskemål. Dagens betänkande heter Reformerad hyressättning. Känn på orden, sätta hyra. Visst låter det annorlunda än förhandla fram hyra? Vi kristdemokrater skulle hellre vilja tala om kunder än om hyresgäster. En kund ställer krav, det gör man inte som gäst. Som kund är man med och förhandlar om priset på produkten, det vill säga hyran. Man låter den inte sättas av någon annan. Det handlar faktiskt om att våga tänka i andra banor, som jag sade i början av mitt anförande. Regeringen valde dock att inte ta till vara denna unika enighet mellan parterna på bostadsmarknaden och den samlade reform av hyressättningssystemet som de tre parterna hade haft en överenskommelse om och vad den syftade till. Det uteblev alltså. tycker dock att det är bra att reglerna för hyrorna i nyproducerade fastigheter nu förändras i enlighet med de krav som vi länge har framfört. Men vi efterlyser förslagen gällande befintliga lägenheter på samma sätt som parterna hade kommit överens om. Ett mer heltäckande förslag hade kunnat utveckla hyresrätten som en boendeform. Parterna i trepartsöverenskommelsen, , Fastighetsägarna och , skrev i den överenskommelse som de också överlämnade till den dåvarande bostadsministern det som jag ska citera här. Det här är intressant, så lyssna noga nu! Vi är överens om att behöver en väl fungerande hyresmarknad med regler som gör det möjligt att tillgodose enskilda hyresgästers efterfrågan. I det ligger att det ska finnas realistiska möjligheter att kunna bygga och hyra ut nya hyresbostäder. Det måste vidare vara möjligt att beakta enskilda hyresgästers varierande önskemål, både i det befintliga beståndet och vid ny- och ombyggnad. Hyresskillnaderna mellan lägenheter med skilda egenskaper ska också upplevas som rättvisa. På flera orter innebär detta att förändringar av nuvarande hyressättning måste ske. I de fall sådana förändringar innebär hyreshöjningar får dock inte dessa genomföras i snabbare takt än att befintliga hyresgäster ges rimlig tid för anpassning. Överenskommelsen innehöll fyra delar: hyror i nyproduktion, hyrorna i det befintliga beståndet, tillval och frånval samt hyresnämndernas skälighetsprövning. Den tillsatta utredningen lämnade ett förslag till ändringar i hyreslagen avseende såväl hyrorna i nyproduktion och det befintliga som regelverket för tillval och frånval. Det som kanske är det mest förvånande, i alla fall för mig, är att vänsterkartellen inte har vågat följa utredarens förslag om tillval och frånval. I betänkandetexten säger utskottsmajoriteten att nackdelarna väger tyngre än fördelarna. Vad menas egentligen utöver det faktum att vänsterkartellen på ytterligare en punkt väljer att frångå trepartsöverenskommelsen? Jag anser att det är angeläget att det finns goda möjligheter för hyresgäster att på frivillig grund göra tillval och frånval, det vill säga individuella variationer när det gäller underhåll och utrustning med mera. Ett system med tillval och frånval skulle innebära stora fördelar för en hyresgäst. Att själv kunna välja lägre hyra genom att välja enklare standard skulle kunna öka marginalerna för många som inte har så stora krav eller som helt enkelt inte har råd. Genom tillval och frånval skulle en hyresgäst kunna påverka såväl hyra som boendekvalitet utifrån sina egna önskemål. anser att det är viktigt att öka valfriheten och boendeinflytandet. Hyreslagstiftningens utformning innebär att de kommunala bostadsföretagen blir hyresnormerande för de privata fastighetsbestånden i kommunen. Om kommunen missköter det kommunala bostadsföretaget kan det leda till att hyresnivån drivs upp i hela kommunen. På vissa orter har hyresregleringen lett till en hyresstruktur som totalt avviker ifrån hur hyresgäster och bostadssökande själva värderar olika lägenheter. Det skiljer sig naturligtvis mellan och andra orter ute i landet där efterfrågan är mindre. Ett syfte med hyresregleringen är att stödja svaga grupper och motverka segregation. Men hyressättningen har snarare bidragit till ökade problem och förstärkt segregation. Tillsammans med reglerna för ombildning av hyresrätter till bostadsrätter har hyressättningen försvårat arbetet med att skapa mångsidiga bostadsområden där olika alternativ finns att efterfråga. Innerstäderna har blivit oåtkomliga för den som inom en rimlig tid vill få tag på en hyresrätt. Förorterna saknar alternativ för den som vill äga sin bostad. Målet med bostadspolitiken är att alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Vi vet att hyran är mycket betungande för många konsumenter. Regeringens stentuffa beskattning av boendet ligger på samma nivå som skatten på sprit och tobak. har gjort boendet till en statlig mjölkko. De boende drabbas. Och när parterna är överens om ändrade regler för att få fram skäliga och rimliga hyror vad händer då? Jo, då säger regeringen nej. Det visar att Socialdemokraterna med stödpartier är maktfullkomliga och vill bestämma över huvudena på bostadsmarknadens aktörer. Det är den socialistiska politiken i ett nötskal. Nej nu behöver de boende och fastighetsägarna en annan politik för att få fram prisvärda bostäder och för att få bort bostadsbristen. Regeringens betyg i ämnet bostadspolitik så här på examensdagen i alla fall utifrån mitt sätt att se det kan inte bli annat än Icke godkänd. Vad behöver nu är en ny regering efter . Jag hoppas att vi ska mötas efter och att jag då ska få vara i en annan roll i en majoritetsroll. Vi får se vad som händer efter det. 85 (): Jag vill så här inledningsvis göra klart att det som jag kommer att framföra under är från verkligheten. Eventuella likheter med en viss känd sketch är en ren tillfällighet, en slump och helt oavsiktliga. Det började bli ont om kostymer speciellt uthyrningskostymer. Det producerades väldigt få kostymer. Då bestämde sig , som representerar dem som hyr kostymer, , som representerar dem som hyr ut kommunala kostymer och , som representerar de privata uthyrarna av kostymer, att sätta sig ned för att hitta en lösning. Alla tre var överens om att hyreskostymerna var hotade och alla tre hade ett gemensamt intresse av att det skulle produceras fler kostymer för uthyrning. Alla tre var också överens om att dagens system gjorde det svårt för dem som producerade kostymer att veta om hyrorna skulle täcka de kostnader som de hade haft för produktionen. När någon hyrde en kostym så kunde han eller hon i efterhand komma och säga att kostymen blev för dyr, och då blev uthyraren tvungen att sänka priset. I ett sådant läge valde de flesta kostymproducenter att producera kostymer som man sålde, och inte hyrde ut. Alla tre var också rörande överens om att det behövdes fler kostymer för uthyrning. De var överens om att lagstiftningen behövde ändras, och de var överens på fyra punkter: Hyran för nyproducerade kostymer skulle gälla om de som hyrde ut den var överens med dem som representerar dem som hyr. Om man inte blev överens skulle kostymnämnden få avgöra skäligheten i hyran. De var också överens om att hyressättningen för kostymer som redan fanns behövde ses över. De var överens om att det måste kunna göras tillval och frånval när det gäller hur kostymen skulle se ut. Ska det vara extra fickor, en annan färg eller en annan kvalitet? De var överens om att kostymnämnden skulle göra en skälighetsprövning av uthyrningspriset och vara mycket noga med att tala om vad som låg till grund för beslutet. 2003, efter många långa diskussioner tillsammans, lämnades en beställning med ett mönster enligt det jag beskrev den så kallade trepartsöverenskommelsen. Det var en unik överenskommelse. Den lämnades över till lärling . Lärling tillsatte en utredning för att se vilka lagändringar som skulle kunna behövas för att fler uthyrningskostymer skulle produceras allt enligt önskemål från , och . Knappt hade utredningen börjat förrän och folk som jobbade för började springa till och fråga hur det gick. Så här kunde det låta: det blir väl ingen kostym med väst? Och det är väl vi som får sista ordet när det gäller uthyrningspriset? Vi vill ta tillbaka en del av mönstret! mumlade något om att det här sköter ju lärling , så vi får se vad som blir kvar. Fast en gång gick de faktiskt dit alla tre tillsammans och frågade hur det gick med det här med tillval och frånval, för det ville de ha. befarade de att det inte skulle bli någonting av det. Och, , vi får väl välja färg, antal fickor och kvalitet? Vi får väl se vad det blir kvar, mumlade . När utredningen var klar blev den tänkta eleganta uthyrningskostymen inte lika elegant. Västen var borta. Möjligheten att välja till och välja bort krage och fickor och färg hade gjorts så komplicerad att ingen förstod riktigt hur det skulle gå till. Borta var möjligheten att få uthyrningspriset prövat om man inte var överens. skulle de som representerade dem som hyr vara de som via ett veto skulle kunna säga ja eller nej. De som producerar kostymerna hade ingen talan. blev lärling hövding, och utsåg lärling . När hon väl skulle presentera förslaget för var det inte så mycket kvar av kostymen. Det var inte så mycket kvar av den ursprungliga beställningen. Det är inte säkert att förslaget är tillräckligt för att det ska produceras fler kostymer för uthyrning. Risken finns att det bara kommer att produceras kostymer för försäljning som folk kan äga. Någon skulle med fog elakt kunna säga att det bara bidde en tumme. Det som skulle ha kunnat bli en fantastisk produkt blev en halv kostym, bara en kavaj utan möjlighet att välja till väst, och där en part har vetorätt. Men som sagt, det är bättre än ingenting. Jag hoppas att det ska produceras fler kostymer. Och eftersom vi inte är i monarki utan i riksdag handlar det naturligtvis inte om kostymer utan om lägenheter. Nyproduktion av bostäder har legat på en väldigt låg nivå och har inte alls stått i förhållande till efterfrågan. Som orsak till den låga produktionen av hyresrätter nämns ofta att den hyra som bestäms vid hyresprövning för nybyggnation inte täcker produktionskostnaden, och därför hämmas nyproduktion av hyreslägenheter. Ett annat skäl är att möjligheten att överklaga hyran efter det att man har flyttat in har lett till en väldigt stor osäkerhet för fastighetsägare. Vi moderater delar i stort regeringens problembeskrivning och tycker att det är bra med ett förslag som ökar förutsägbarheten och möjligheten att frångå begränsningen med kommunala bostadsbolag som jämförelseunderlag vid hyresprövning. Enligt förslaget ska fastighetsägaren få förhandla fram hyror för nyproducerade bostäder med hyresgästorganisationer. De framförhandlade hyrorna är undantagna från bruksvärdesprövning . Det är den lilla delen, tummen, som blev kvar av trepartsöverenskommelsen mellan Fastighetsägarna , och . Förhoppningen är att det trots detta magra förslag kommer att byggas fler hyresrätter. En ökad tillgång till bostäder kommer att leda till att arbetsmarknaden fungerar bättre, eftersom det blir lättare för företag att rekrytera folk från andra orter. Förslaget är bra. Det leder till fler bostäder och ökad förutsägbarhet både för dem som ska hyra och för hyresvärdar och byggföretag. Regeringen och utskottsmajoriteten föreslår att hyran i nyproduktion enbart ska ges presumtionsverkan, det vill säga gälla , om den avtalats inom ramen för en förhandlingsöverenskommelse. Det innebär att det kan uppkomma situationer där parterna inte når en förhandlingsöverenskommelse. Då kan fastighetsägaren enligt Socialdemokraternas, Vänsterns och förslag inte vända sig till få en hyra med presumtionsverkan fastställd. Fastighetsägaren är i detta fall hänvisad till bruksvärdesprövning. Vi har alltså ingen anledning att ifrågasätta hyresgästorganisationens vilja att nå förhandlingslösningar för att öka nyproduktionen, men ur ett principiellt perspektiv anser vi att det vore felaktigt att ge en icke offentlig organisation en vetorätt som närmast tangerar myndighetsutövning när det gäller att fastställa hyran i nyproduktion. Vi anser i likhet med många remissinstanser som hyresnämnderna i , , , , , Fastighetsägarna , , , Byggindustrier, , kommun och att det bör införas en möjlighet att få hyra med presumtionsverkan fastställd av hyresnämnden i de fall en förhandlingsöverenskommelse inte kan nås. Läser man propositionen kan man lätt få det intrycket att det i finns många olika hyresgästorganisationer som skulle ha möjlighet att träffa en förhandlingsöverenskommelse. Jag tar ett citat ur både propositionen och betänkandet: För att en förhandlingsöverenskommelse skall ges presumtionsverkan uppställs krav på att hyresgästorganisationen skall vara etablerad på orten när förhandlingsöverenskommelsen ingås. Med etablerad avses här att organisationen har förhandlingsrätt för ett inte alltför obetydligt lägenhetsbestånd. Jag antar att ni precis som jag blir lite nyfikna på hur många hyresgästorganisationer det finns i som uppfyller de här kraven och som skulle kunna komma i fråga för en förhandlingsöverenskommelse. Jag bad att kolla upp hur många hyresgästorganisationer det finns som uppfyller de här kraven. Svaret är att det finns bara en, och det är . och alliansen vill utveckla den enskilde hyresgästens möjligheter att välja vem som ska företräda honom eller henne vid en förhandling. Som det är , som jag sade, finns det bara en hyresgästorganisation som uppfyller kraven på att vara etablerad på orten och ha förhandlat för ett inte obetydligt antal lägenheter. Det riskerar att utestänga framtida hyresgästorganisationer. Vi tycker inte att den avvägningen är rimlig. Det är viktigt med en fri organisationsrätt. Därför är det viktigt att konstruera villkor som inte utestänger organisationer eller hindrar att sådana bildas. Det är inte helt oproblematiskt att utskottsmajoritetens förslag undantar de framförhandlade hyrorna från jämförelseunderlaget vid en bruksvärdesprövning om det blir en hyrestvist. Det föreslagna systemet kan leda till att hyresmarknaden får två parallella hyressättningssystem. När det tio åren är till ända ska fastighetens hyror sammanfalla med de övriga beståndets. Om samtliga nyproducerade hyresrätter är framförhandlade efter presumtionsregler på en ort kan detta leda till att jämförelseunderlaget blir skevt. Det är särskilt fallet om det inte finns några jämförelseobjekt i det övriga beståndet. Det leder till att Socialdemokraterna snävar in jämförelseunderlaget då nyproduktionen undantas. Den farhåga som jag beskriver har tydligen också regeringen, men den väljer att ingenting göra. Vi förutsätter att regeringen följer utvecklingen noga och återkommer med en redovisning av hyresutvecklingen för nyproduktionen och lösningar för att motverka eventuella problem. När det gäller frågan om tillval och frånval har regeringen såväl som utskottsmajoriteten totalt bortsett från både utredning och trepartsöverenskommelse i denna del. beskrev en hel del av det, så jag hoppar över en del av det jag tänkte säga. Men jag vill också säga att vi moderater och alliansen anser att det är bra om boendeinflytandet ökar. Vi anser därför att hyresgäster och fastighetsägare ska ges möjlighet att på enskild grund komma överens om kostnadsbaserade tillval och frånval. Regeringen och utskottsmajoriteten anför svårigheter för att lägga fram detta förslag. Vi anser dock att det går att hitta en lösning på detta om man bara vill. Därför anmodar vi att regeringen återkommer till med förslag om detta. Eller också blir det en ny regering som får ta tag i denna fråga som så många andra. är det uppochnedvända världen. När skulle yttra sig över avstyrkte majoriteten, där Socialdemokraterna ingår, utredningens förslag. De borgerliga partierna fick reservera sig till förmån för förslag. Ett antal vd:ar i de största SABO-företagen reagerade starkt på detta avslag och talade i ett brev om att de stödde utredningen. De skrev bland annat: Allmännyttans hyresnormerande roll i nyproduktion kan vi avstå ifrån. Jag har så här efteråt försökt ta del av vad som hände inom med anledning av det här, men det visar sig inte helt lätt att få tag i några protokoll eller handlingar. Tydligen var detta uppe på . Då kunde de inte fatta beslut om de skulle lämna ut handlingarna, utan det beslutet väntas . Då får vi se om vi får ta del av dessa handlingar. Frågan tycks vara känslig, i vart fall för Socialdemokraterna. De borgerliga, och även verkar det som, tyckte att man kunde visa öppenhet och lämna ut handlingarna. Vi får se hur det blir. Låt mig gå över till en av frågorna som fanns med trepartsöverenskommelsen och som inte finns med i dagens betänkande. Det gäller hyressättning i det befintliga beståndet. anser att alla likvärdiga lägenheter, oavsett vem som äger fastigheterna, ska ingå i jämförelseunderlaget för att få ett bra jämförelseunderlag för att kunna göra den här viktningen. Först då får man det omfattande och rättvisande jämförelseunderlag som avsågs när bruksvärdessystemet en gång infördes. Vi vill behålla bruksvärdesregeln, men vi vill att de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll slopas. Jag kan bara konstatera att det vi har på bordet för behandling är ganska magert, som jag har uttryckt ganska väl jag hoppas att ni har uppfattat det. Vi står bakom vissa delar ändå, men jag kan konstatera att det behövs en ny regering för att det ska kunna bli fler hyresrätter och fler bostäder över huvud taget här i . Vi moderater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, och för kammarens välbefinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 13. 86 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 13 under punkt 10, men står självfallet bakom alla de reservationer som finns i betänkandet. Vi i anser att borde ha kunnat göra betydligt mycket mer under den här mandatperioden för att vi skulle få förutsättningar för både bostadsbyggande och en bättre fungerande bostadsmarknad, där också hyresrätterna ingår. Det handlar inte bara om de finansiella förutsättningarna, som vi ofta hamnar i debatter om, utan också om det som vi ska behandla , den lagstiftning som styr och påverkar, där vår uppgift borde vara att skapa möjligheter och riva hinder för att se till att skapa förutsättningar för dem som både bygger och utvecklar boendet. Jag tycker att vi ska lyfta fram bostadskonsumenternas behov, deras efterfrågan och deras önskemål. Jag kan konstatera att flera av oss har varit ute på olika debatter utanför , herr talman, och just haft uppe frågor som handlar om boende. har det varit mycket bostadsrättsliga frågor, och dem kommer jag att återkomma till i mitt anförande. ska vi debattera hyresrättsmarknaden och de hyresrättsliga frågorna, och inte minst ombildningsfrågor. Där finns det många frågor till oss politiker här i . Vad ska hända med hyrorna för de hyresbostäder som finns och för dem som borde byggas? Hur ska hyresrätten utvecklas? Hur ska hyresrätter se ut efter valet? Hur kommer det att se ut med hyresnivåer? Kommer man att få ombilda hyresrätter till bostadsrätter? Och slutligen: Tänker ni införa marknadshyror? Det är några av de frågor som ställs. Vad är då svar på de frågorna? Ja, vi tycker att de hyresrättsliga frågorna verkligen kräver tydlighet. Jag vill för tydlighetens skull börja med att besvara den sista av de frågor som jag räknade upp. vill inte införa marknadshyror. Så har jag fått det sagt. Men vi anser att denna lagstiftning, som så mycket annan lagstiftning, har visat sig behöva reformering och modernisering. välkomnar insatserna av de tre parterna, som många har varit inne på här , som tog initiativ till att lyfta fram alla de problem som finns på hyresrättens område. Fastighetsägarna, och har gjort en stor insats. De har kommit till departementet och sökt kontakt med oss politiker i för att påtala alla de utmaningar som finns. Därför tycker vi i att även om den proposition som lades var tung i många avseenden är det ett viktigt steg att ta. Vi har påtalat de problem som har funnits, och vi har tagit till oss synpunkter som har kommit från de här aktörerna, inte minst från de boende själva. Den svenska modellen är väldigt unik på hyresrättens område. Det är inget annat land, mig veterligt, som har samma modell. Modellen innebär att vi politiker inte fastslår hyresnivåerna i lagstiftning, utan vi överlåter genom ett ramverk till aktörerna på marknaden att fastslå och förhandla om hyrorna. Det är en modell som vi tycker är viktig och som har fungerat på den svenska marknaden. Den proposition och det betänkande som vi behandlar handlar om vilka hyror som ska gälla i nyproduktion. Ett av de hinder som har funnits för att kunna bygga hyresrätter har handlat om att man inte vågar bygga när man inte vet vilken hyra som kommer att gälla efter att spaden har satts i backen. Det som har hänt har gjort att man helt enkelt inte har vågat producera hyresrätter. Därför välkomnar vi förslaget i det här betänkandet att man ska kunna bestämma hyran vi tycker att det är ett viktigt steg och att det finns en modell där man förhandlar fram hyrorna. Från sida har vi några ytterligare förslag som vi gärna vill framföra här och där vi förväntar oss att Socialdemokraterna med stödpartier ska berätta om sin syn på frågorna.