prot · GT0963 · 2006-01-27 00:00:00 — Enligt propositionen bör även ett naturvetenskapligt perspektiv, ett genusperspektiv och ett entreprenörskapsperspektiv beaktas vid utformningen av de nya kursplanerna. En fullständig gymnasieutbildning omfattar 2 500 poäng, vilket är den ram inom vilken kurserna ska rymmas. Omfattande krav på gymnasieskolan innebär att det råder en stoffträngsel. Med den nya kärnämneskursen i historia kommer kärnämneskurserna att omfatta totalt 800 gymnasiepoäng, det vill säga närmare en tredjedel av varje gymnasieprogram. Att många kurser ökar i omfång påverkar naturligtvis omfattning och kursmål för övriga kurser. Genom att flera korta kurser nu ersätts av kurser om minst 100 poäng kan inte utrymmet för obligatoriska kurser på de olika programmen utökas utan att inkräkta på utrymmet för valbara kurser och det individuella valet. En viss flexibilitet i strukturen gynnar elevernas möjligheter att påverka sin utbildning och få sina önskemål tillgodosedda. är kursen religionskunskap A om 50 poäng en kärnämneskurs i gymnasieskolan. Någon ytterligare kurs i religionskunskap finns inte som karaktärsämne på samhällsvetenskapsprogrammet. Däremot finns kursen religionskunskap B om 50 poäng på två av programmets fyra inriktningar. Vidare kan religionskunskap förekomma som en valbar kurs eller som en kurs inom det individuella valet. Som jag redan svarat beslutar regeringen om programmålen, de gemensamma karaktärsämnena på ett program samt vilka inriktningar som ska finnas på programmen. har bemyndigande att fastställa vad som ska vara ämnen och kurser i gymnasieskolan samt vilka ämnen och kurser som ska vara gemensamma på en inriktning. förslag till programmål, gemensamma karaktärsämnen och nationella inriktningar bereds inom , varför jag inte nu kan kommentera detta. ska redovisa sitt uppdrag att göra en översyn av samtliga kursplaner i gymnasieskolan . 60 (): Allra först vill jag tacka statsrådet för svaret. I gymnasieskolan förbereds unga människor inför de sista stegen ut i vuxenlivet. Intresset för livsfrågor och existentiella frågor är stort. Genom att öka förståelsen för och kunskapen om olika livssyner och kulturer motverkas främlingsfientlighet, rasism och segregation. Samtal kring moraliska dilemman och vad som är rätt och fel, som genomsyrar skolans dagliga verksamhet, bidrar till elevernas förmåga att formulera en egen livssyn som bär genom vuxenlivet. Skolan måste också ge alla elever särskild kännedom om vårt samhälles kulturbas och kristendomens betydelse för den etik som genomsyrar vårt samhälle. Det handlar också om att ge eleverna förståelse för olika livsåskådningsperspektiv för att kunna analysera olika samhälleliga fenomen. Efter att har fattat beslut om den struktur som ska gälla för gymnasiet arbetas med att fylla gymnasiet med kurser och innehåll. En av de kristdemokratiska framgångarna i gymnasiebeslut var införandet av historia som kärnämne. Det stärker alla elevers kunskaper och förutsättningar att förstå vår egen samtid och framtid. Men vi var många som förvånades när ledning , tvärtemot sina egna ämnesexperters förslag, föreslog att filosofi, psykologi, naturkunskap och inte minst religionskunskap ska degraderas i det samhällsvetenskapliga programmet, som är ett av gymnasiets största. I stället föreslås ett nytt ämne, hållbar utveckling, detta trots att ämnena tillsammans utgör själen, det sammanhållande kittet, i samhällsprogrammet. Kursplanen för hållbar utveckling har i sin tur en mycket bred spännvidd. Risken är uppenbar att det föreslagna nya ämnet, som plötsligt dök upp från ingenstans, endast förmår åstadkomma en ytlig överblick inom vart och ett av områdena. Därtill föreslås livsåskådningar, religion och etik få en mer tillbakadragen plats i samhällsprogrammets mål. Etiken förs samman med litteratur och kultur i stället för att vara den vägledande tråd som den borde vara, inte minst med tanke på läroplanen. Varför kommenterar inte det? Frågan om programmålen ägs ju av regeringen. Det är som säger. Det är regeringen och som har att lägga fast en rad beslut. Det gäller bland annat hur stort utrymme religionskunskap ska ha på olika inriktningar. Därför är dagens debatt viktig som en möjlighet att få insyn i regeringens resonemang. Skolministern har redan i medierna annonserat sin avsikt att i en annan del av Skolverksledningens förslag att minska och försvaga geografiämnet frångå förslaget. Det är bra. Den typen av reträtt är klok och en bra signal. Frågan är nu om är redo att vara lika tydlig när det gäller religionsämnet. Det är angeläget att det förblir och blir ett än starkare ämne i gymnasiet i all synnerhet på det samhällsvetenskapliga programmet. 61 (): Vi i hör också till dem som länge arbetade för att historia skulle bli ett kärnämne. Att inte veta någonting om sin historia är ungefär som att leva som en människa utan minne. Historia är ett viktigt ämne, och vi är väldigt glada att det blev ett kärnämne. Men när gymnasiepropositionen kom var problemet vad man ska göra av den minskade tiden för övriga ämnen. Det sägs tydligt i gymnasiepropositionen att den i princip ska tas från andra karaktärsämnen. Det är svåra val att göra. Vi i tycker att det är viktigt att vi har väldigt tydliga och profilerade utbildningsvägar i gymnasieskolan. Man ska ägna huvuddelen av tiden åt sådant som stöder utbildningsinriktningen på programmet. Vi sade tydligt att vi tyckte att tiden i stället skulle tas från de valbara kurserna. Vi tycker redan att gymnasieskolan har haft en hel del problem med många mindre lyckade kurser. I stället för att läsa språk läser man matlagning fast man inte alls går på ett restaurangprogram, till exempel. Ett problem är att man nu måste brottas med sådana olyckliga lösningar som att tvinga samhällsvetare att till exempel välja mellan filosofi och psykologi. Man har valt att helt enkelt ta tiden från karaktärsämnena när man införde kärnämnet historia. Det är väldigt olyckligt. Det är självklart så som säger; på ett samhällsvetenskapligt program är både historia och religionskunskap mycket viktiga ämnen. De kunskaper som man får i de ämnena har mycket stor betydelse både för den historiska förståelsen och för förståelsen av vårt nuvarande samhälle. Jag tror att man behöver tänka om där. Vi har en konstig historia över huvud taget när det gäller diskussionen om olika ämnen. var det en socialdemokratisk minister som ville införa ämnet social kompetens till exempel, och det dog. Vi har också fört en diskussion om förslag om hållbar utveckling och om att avskaffa ämnet geografi. Jag tror att det vore bra om vi kunde rikta in oss tydligt på att få tydliga kunskapsinriktade program där man lägger huvudtyngdpunkten på de ämnen som stöder programmets inriktning. I värsta fall är man helt enkelt tvungen att minska lite på de valfria kurserna, men det är det bästa valet i den här situationen. 62 Statsrådet (): Jag tror att vi kan vara överens om att en objektiv och allsidig undervisning i religionskunskap är viktigt inte bara för att förstå vårt eget samhälle och vår egen historia utan även för att förstå vår samtid och även den globala och internationella utveckling som vi har. Där förekommer ju ofta olika religioner som förklaringsmodeller till skeenden. Dock vill jag inte föregripa det beslut som regeringen kommer att fatta angående just gymnasieskolan och innehållet i den. Förslaget bereds i , och det kommer upp till behandling på regeringens sammanträde . Därför avstår jag också från det. Däremot skulle jag gärna vilja fråga och om vad det är för politik som den borgerliga högeralliansen, där ni ju båda ingår, vill föra på området. Jag ska läsa upp vad det största partiet i alliansen skriver i sitt särskilda yttrande med anledning av utbildningsutskottets betänkande när det gäller gymnasieskolan. Det är alltså Moderata samlingspartiet, som ni ingår i samma allians som och ska utforma en gemensam gymnasiepolitik med. Man skriver följande: Gymnasieelever bör i större utsträckning än grundskoleelever själva kunna styra sin utbildning. I och med att det är en frivillig skolform är det rimligt att eleverna har mycket stort inflytande över hur deras utbildning ska se ut och var den ska bedrivas. Sedan följer: Eleverna ska kunna välja kurser friare än , oavsett inriktningen på utbildningen. Endast svenska, engelska, matematik och historia ska vara obligatoriska ämnen för alla elever. Delar ni denna uppfattning i det här avseendet? Reservationen innebär nämligen att samhällskunskap, religion, naturkunskap, idrott och hälsa och estetisk verksamhet skulle försvinna som kärnämnen. Hur ser ni på det förslaget? Vad är ert gemensamma alternativ när det gäller den svenska gymnasieskolan, inte minst de ämnen som vi nu diskuterar här och som handlar bland annat om religion och samhällsvetenskap? 63 (): Det är frestande att föreslå att ta en kurs om interpellationsinstrumentet. Jag tror att det skulle vara nyttigt för att fundera lite grann på vilken hans roll är i det sammanhanget. Låt oss gå tillbaka till sakfrågan, som interpellationen handlar om. Det är ju därför ministern är här. Jag noterar särskilt att inte säger någonting om programmålen en fråga som han äger och som regeringen har att avgöra. Han säger inte ett ord om etikens betydelse i programmålen. Jag skulle vilja ställa en följdfråga till trots att jag fortfarande inte har fått ett första svar. Vad skulle det annars vara som är viktigt på det samhällsvetenskapliga programmet, om inte förmågan att förstå, reflektera, analysera och se olika perspektiv inte minst etiskt när det är ett samhällsvetenskapligt program som vi talar om? Vad skulle kunna vara viktigare än de färdigheterna och de kunskaperna? Svara på det, ! Berätta om vad du tänker och tycker! Det här är en fråga som regeringen har all möjlighet att påverka och äga. Därför är det relevant att regeringen också berättar hur man ser på de olika politiska prioriteringarna. Då kan vi få klara besked om vad Socialdemokraterna vill om nu Socialdemokraterna över huvud taget har någon politisk vilja när det gäller gymnasieskolan och inte bara spelar något slags fuskvolley där man svarar på bollar som oppositionen skickar upp. Det förefaller ju vara så på det utbildningspolitiska fältet. Själen i det samhällsvetenskapliga programmet handlar förstås om att kunna anlägga olika perspektiv på samhällsvetenskapliga problem. Då behövs kunskap om livsåskådningar. Då behövs en förmåga att formulera en egen livssyn. Hur ska annars unga människor kunna leva i, förklara och förstå ett så komplext samhälle som vårt och en så komplex omvärld som den vi finns i? Det handlar om att ge unga människor en trygghet, men också olika förklaringsmodeller. Där är religionskunskap precis som andra ämnen, till exempel samhällskunskap, historia, geografi och naturkunskap viktiga bidrag i den här massan av förklaringsmodeller, redskap och verktyg som eleven behöver ha med sig i sin verktygslåda för framtiden. Jag noterar också, herr talman, att ministern inte säger någonting om det konstiga ämnet hållbar utveckling som plötsligt dök upp. Vad skulle det ha varit, eller vad är det för någonting? Är det helt avskrivet nu? Ge oss gärna ett klart besked om det! Om det dyker upp sker det ju på bekostnad av saker som vi inte känner till. Det sker på bekostnad av etablerad kunskap. Om det nu är så att ministern plötsligt har drabbats av en insikt jag höll på att säga uppenbarelse i det här sammanhanget om att det finns något slags kunskapsfält som är nytt och som ska föras in i skolan så får han gärna förklara det. Vad är det för någonting som karakteriserar ett sådant? Det sker ju i så fall på bekostnad av etablerad och vetenskapligt prövad kunskap. Samverkan mellan olika ämnen sker bäst mellan proffs, herr talman. Det handlar om välutbildade, kvalificerade och kompetenta lärare. Det har vi i de ämnen som finns i gymnasieskolan. Det är ytterligare ett skäl att inte ge sig in på alltför farlig mark när det gäller att riva ned kunskapsstrukturer. Vi har också en konstig historia när det gäller ämnen i gymnasieskolan; det är det svårt att bortse från. Det gäller inte minst socialdemokratins mycket konstiga förhållningssätt inför religionsämnet. Också i det perspektivet är det angeläget att svarar på de frågor som har ställts . 64 (): Det hör inte riktigt hemma i den här debatten hur oeniga eller eniga olika partier är. Jag kan ändå säga till statsrådet att vi i olika artiklar har presenterat en gemensam linje. Eleverna ska ha större frihet att välja huvudinriktning i gymnasieskolan, och vi ska få mycket större möjlighet till specialisering när det gäller studieförberedande eller yrkesförberedande program i gymnasieskolan eller lärlingsutbildning. Vi är olika partier, och det är egentligen rätt ointressant att här diskutera detta. Därför ska jag inte fråga statsrådet om hur det blir med skollagen, hur det blir med högskolepolitiken och hur det blir med betygen om ni får vara med och regera nästa gång. Ni har ju inget som helst enat alternativ, och ni har mycket svårt att få igenom era förslag i just nu på grund av det. Det vet vi som sitter i utbildningsutskottet. Den intressanta frågan som har tagit upp här är hur det blir med de tunga, viktiga ämnena. Hur pass obligatoriska ska de vara? Vilken roll ska de få spela? Ska geografi bli kvar? Ska man bli tvungen att välja bort filosofi eller psykologi om man läser samhällsvetenskapligt program? Det handlar också om religionsämnets roll. Även jag är intresserad av att höra ett lite tydligare svar om det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:204 om regeringens hantering av utgiftskrav 65 Finansminister (): har frågat mig vilka av de vallöften som antog på sin kongress som jag ställer mig bakom och hur jag avser att hantera Vänsterns förslag i den kommande budgetprocessen. Inför valet presenterar varje parti sin politik och sina prioriteringar. Sedan är det väljarna som avgör politikens inriktning . Jag har noterat att i sina kommentarer, i samband med kongressen, också påpekat att möjlighet att genomföra sin politik beror på de parlamentariska styrkeförhållandena. Men visst finns det områden där vi har en grundläggande samsyn: När det gäller att få fler människor i arbete och pressa tillbaka arbetslösheten, att säkerställa en god kvalitet i skola, vård och omsorg, att reformera tandvården och fortsätta omställningen till ett hållbart samhälle. För mig och mitt parti är det självklart att vi bara kan klara sådana viktiga åtaganden om vi har ordning på ekonomin, och tar ett långsiktigt ansvar för att ha kontroll på statens utgifter. Regeringen har i samarbete med och utarbetat över dussinet budgetpropositioner och ekonomiska vårpropositioner . Under innevarande mandatperiod har vi haft ett bra samarbete med ett program om 121 punkter som grund. Den ekonomiska politik som regeringen och samarbetspartierna varit överens om har medfört en, även med internationella mått, mycket god ekonomisk utveckling med starka statliga finanser. , och andra bedömare har fått revidera upp sina tillväxtprognoser . års ekonomiska vårproposition kommer också regeringen att göra en ny bedömning. Sysselsättningen ökar, varslen blir färre och jag är övertygad om att också arbetslösheten kommer att minska. Att tillväxten tar fart märks i näringslivet. Fyra av tio företag planerar nyanställningar 2006, enligt en undersökning från . Antalet företag som planerar nedskärningar har minskat från . Även antalet företag som förväntas gå i konkurs minskar enligt kreditupplysningsföretaget . minskade konkurserna och beräknas de sjunka . Socialdemokraterna kommer inte att medverka till att äventyra denna utveckling. Vi går till val på en politik som kombinerar ett ansvarstagande för ekonomi med framåtsyftande reformer. Efter valet är Socialdemokraterna beredda att samarbeta med de partier som vill utveckla den svenska välfärden och som är beredda att ta ansvar för landets ekonomi. 66 (): Tack, finansministern, för ett intressant svar. Det är intressant därför att finansministern på intet sätt tar avstånd från vänsterkongressens miljardrullning. För miljarderna rullar ju verkligen. Vi har låtit räkna på förslagen, och trots att allt inte var beräkningsbart för dem så hamnade notan på runt 110 miljarder med ett litet spann upp och ned för osäkerheter. ekonomiska talesman har ju räknat på hela plattformen och bedömde inför kongressen att den kostade . Förnuftiga och verklighetsförankrade vänsterkommunalråd som i och i har ju mer eller mindre tagit avstånd ifrån valplattformen och menar att den är orealistisk om man inte gör prioriteringar. Men tar inte avstånd från valplattformen, och det tycker jag är anmärkningsvärt. I stället får jag i svaret en lång utläggning intressant, men ändå om hur bra det går för svensk ekonomi. Det är den traditionella socialdemokratiska makrobilden som inte ser hushåll och företag. Man ser inte alla förtidspensionerade, alla långtidssjuka och alla arbetslösa som tillsammans utgör över en miljon människor. Då är det kanske inte så konstigt om inte ser orealismen i valplattform. Hur ska jag annars tolka finansministerns svar? Det finns inget avståndstagande. Det är skryt om ekonomin. Ska jag tolka det så att finansministern menar att valplattform ryms inom den förda ekonomiska politiken? Jag tycker att det kan vara läge för finansministern att nyansera sitt svar. Vi har ju sett här att det inte går att säga att Socialdemokraterna går till val på ett eget program och sedan får vi se efter valet. Samarbetspartierna har ju uppenbarligen mer eller mindre veto. Så sent som har vi fått reda på att regeringen och Socialdemokraterna backar från sitt eget väldigt tydliga krav och vilja att sänka spritskatten. Jag efterlyser lite nyansering. Menar finansministern verkligen, till skillnad mot flera vänsterkommunalråd ute i landet, att valplattform är realistisk? Får den rum i den ekonomiska politik som ni för tillsammans med Vänstern och ? 67 (): har Nuder och Tiefensee diskuterat en tredje part, och då är det kanske klokt om den parten också ger sin syn på saken. Tiefensee säger i sin interpellation att valplattform kostar mycket pengar att genomföra och att om den skulle genomföras skadas ekonomi, och därför måste s välja att avbryta samarbetet med v eller förstöra landets ekonomi. Tiefensee ställer en fråga utan svar. Ska man bryta eller förstöra landets ekonomi? Men Nuder behövde inte ringa en kompis. Han behövde inte använda någon sådan livlina eller fråga publiken. Han klarade att reda ut det här ganska väl. Frågan och debatten vilar inte på korrekt grund. Tiefensee nämnde siffror på 86 till 136 miljarder i interpellationen, och är det 110. Det är riktigt att jag har angivit att det kan ligga en bit över 300 miljarder om man tar med allting. Jag har utgått från långtidsutredningarna. Och jag har ändå inte tagit med höjda löner i offentlig sektor, för det är tillgodosett i långtidsutredningarna genom ekonomisk tillväxt. Sedan ska man lägga till kostnader för den nödvändiga miljö- och energiomställningen. Tiefensees siffror kan vara för låga, och skulle räkna likadant på sina egna siffror är det även fel i beräkningar. Men frågan är i alla fall inte berättigad. Plattformen är dyr, men den ska inte genomföras . Vår partiledning och kongress har tvärtom sagt att plattformen ska ses som ett långsiktigt alternativ och mer som en målsättning och visioner. Därför kan inte den plattformen omöjliggöra ett samarbete eftersom den sträcker sig mycket längre framåt i tiden. Faktum är att vi vid det förra valet hade en plattform som låg ungefär på samma nivå i kostnader. Den var nog lite billigare, men det har inte omöjliggjort samarbete kring 121 punkter. Sedan finns det sådana som röstar inom v som har sagt att man borde ha prioriterat hårdare och visat mer finansiering för mandatperioden. Men vår kongress valde en annan väg och en mer visionär väg. Det är möjligt att den här debatten gör att vi får fram just effekten att det här inte är avsett att genomföras till 2010, och i så fall är den här debatten väldigt bra. Sedan kan det vara så att det i debatt och i valrörelse kommer att resas krav på att v hårdare ska prioritera vad man anser vara möjligt och realistiskt att genomföra om vi fick råda helt själva. Men det kommer vår partistyrelse att prioritera i så fall. Kongressen har sagt att ska ha sunda statsfinanser. Den har också gett i uppdrag till partistyrelsen att avgöra om vi ska fokusera på vissa frågor mer än andra i valrörelsen. Låt oss diskutera om det är överbud eller inte när vi diskuterar de konkreta sakfrågorna. Det tror jag är bra. Debatten från Tiefensees och sida vilar helt enkelt på en oriktig grund. Plattformen omfattar inte perioden 20062010. Den är en perspektivplattform för ett långsiktigt politiskt arbete. Min tid är nästan slut. Jag får be interpellanten och finansministern om ursäkt, men på grund av ett reseschema får detta bli mitt inlägg i den här debatten. Jag har ändå klargjort några viktiga punkter som kan vara till vägledning för den fortsatta debatten. 68 Finansminister (): använde uttrycket miljarderna rullar. Det är precis det de gör just , . De rullar in i statskassan. som vi har ökade skatteinkomster till följd av en ökad aktivitet i ekonomin genom att fler får arbete och genom att företagen går bra faller också utgifterna, inte minst på ohälsoområdet. Jag ser fram emot att under valåret diskutera med om den ekonomiska politikens utformning och om varför det enligt och den borgerliga alliansen är nödvändigt att, trots att det nu går så bra för , försämra villkoren för de arbetslösa, de sjuka, de förtidspensionerade och de föräldralediga. Det är en ekonomisk politik som inte bara är orättfärdig, utan det är en ekonomisk politik som, utifrån era egna utgångspunkter, är politiskt omöjlig. Som jag sade i mitt interpellationssvar har vi tillsammans med haft ett framgångsrikt samarbete med . har lämnat kammaren, men jag vill ändå till protokoll få fört att detta till stor del är ekonomisk-politiska talesmans förtjänst. har visat ett betydande ansvarstagande under de år som vi har bakom oss, och jag har ingen anledning att se att någonting annat skulle ske . Så mycket vet jag emellertid om den valplattform som har presenterat att den inte kommer att bli verklighet. Tar man de senaste opinionsundersökningarna så är ju ett 5-procentsparti. tillhör ju ett 50-procentsalternativ, åtminstone att döma av de dagsaktuella opinionsundersökningarna jag är inte säker på att de opinionsundersökningarna kommer att stå sig när vi är framme vid valdagen. Därför är jag betydligt mycket mer bekymrad över den politik som står för, detta Centerparti som alldeles uppenbart glider längre och längre ut på högerkanten och som snart tar den plats som tidigare Moderata samlingspartiet hade i svensk politik. Jag skulle inte bli ett dugg förvånad om endera dagen kommer att tillkännage att är intresserat av en plattskatt till exempel, med de förödande fördelningspolitiska konsekvenser som det skulle få. , partiledare, har ju dessutom gjort klart att numera står även för ambitionen att långsiktigt ta ned det svenska skattetrycket till en genomsnittlig europeisk nivå, det vill säga att sänka skatterna med . Jag är betydligt mycket mer bekymrad över det 50-procentsalternativ i den dagsaktuella opinionen som representerar än den valplattform som jag vet att aldrig någonsin kommer att få möjlighet att förverkliga. 69 (): Det är bra att finansministern också ser att miljarderna rullar. Även om statskassan får in tillfälliga intäkter handlar det ju väldigt mycket om den omläggning man gjorde. Periodiseringsfonder gav i storleksordningen tio extra miljarder och tio extra miljarder . Men då tycker jag att det är ansvarslöst att använda sådana tillfälliga intäkter för att finansiera permanenta utgifter. på har beskrivit svensk ekonomi som dopad för tillfället. Vi har hög konjunktur, vi har låga räntor och en expansiv finanspolitik. Som bekant är det valår . Det är också .