prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — Man vill ju använda den där utbildningen som man skaffat sig. Det finns inte en förskola som är tillräckligt utbyggd. Då blir resultatet att det föds betydligt färre barn. Jag tycker inte att vi ska slå sönder den modell vi har i . Den fungerar mycket väl, med en föräldraförsäkring och med förskola. Jag antar att det är ganska hårda debatter också i den borgerliga alliansen. är ju ett parti, , som faktiskt vill förändra i föräldraförsäkringen, som vill ta bort en månad, som vill ta bort och som vill sänka ersättningen till . är väl det parti av de sju riksdagspartierna som faktiskt har en annan uppfattning, som vill göra förändringar och som i stället talar om Nackamodellen, föräldralön ja, kalla det vad du vill. Det är olika former av vårdnadsbidrag. Man tar pengar från föräldraförsäkringen. I andra fall tar man pengar från förskolan. Jag är inte beredd att göra någotdera. Vill ni införa ett vårdnadsbidrag, säg det i så fall och tala också om vad ett vårdnadsbidrag kostar! Ta inte pengar från föräldraförsäkringen eller från förskolan! 152 (): Rättvisan har vi olika syn på; det är uppenbart. Rättvisa är för mig, , att barnomsorgsstödet fördelas till alla barn och inte som så att en del får i subvention, bidrag eller kalla det vad du vill och att de som gör ett annat val än vad den socialdemokratiska regeringen har bestämt får . Det är inte rättvisa för mig, och det är inte heller vad av svenska folket anser vara rättvisa. Men detta är Socialdemokraternas definition av rättvisa när det gäller barnomsorgen. Ni är inte i majoritet i den frågan. Jag tycker att ska visa lite ödmjukhet och faktiskt lyssna in vad svenska folket tycker. Det finns en stor samstämmighet om att det inte är en rättvis fördelning. I kan man läsa om rätten till föräldrars frihet att tillförsäkra sina barn en uppfostran som står i överensstämmelse med deras egen övertygelse. För en del betyder det att de själva vill svara för vård och omsorg i barnets liv. Vi menar att det ska vara värt någonting att föräldrar också vill det detta jämte att det ska finnas en bra kvalitet i den förskola som jag vill ha. Men barn är olika, och familjesituationer är olika. För detta måste det finnas en respekt bland politiska beslutsfattare. har en dotter som är . Någonstans har jag läst att den dottern fick vara hemma i stort sett tills hon hade fyllt . Det var klokt. hade säkert lyssnat på en hel del forskare och kanske på som är barnläkare och på Per Kågeson som är en socialdemokratisk debattör. Problemet är att till exempel det ensamstående vårdbiträde som jag träffade inte har chansen att få med sin dotter. Varför, , ska inte alla kunna få göra det val som har förmånen att kunna göra utifrån en bra lönesituation? Varför ska bara riktigt högavlönade ha en reell möjlighet att själva välja mer tid med sina barn inte medelinkomsttagare och framför allt inte låginkomsttagare? Det är så många som vill ha den här möjligheten. Varför har Socialdemokraterna bestämt att bara de som har en god inkomst ska ha möjlighet till valfrihet inom barnomsorgen? Det här är en besvärlig fråga. Jag vet att Socialdemokraterna sticker huvudet i sanden. Men jag tycker att det är lite allvarligt när förskoleminister struntar i att besvara frågor från allmänheten. Inte heller det i min interpellation fick jag något bra svar på. skriver till statsrådet och ställer frågor får de svaret: hade gärna besvarat dina frågor om de hade varit formulerade på ett seriöst och professionellt sätt. är de i vissa fall felaktiga och i andra fall direkt insinuanta. Det handlar då om frågor om varför Socialdemokraterna är emot familjenätverk eller varför det blir avslag för den som vill etablera sig som privat dagmamma i . Det kan också handla om synpunkter när det gäller att de som vill ha alternativ i barnomsorgen inte är så många. Jag tycker inte att sådana frågor är vare sig insinuanta eller oprofessionella. Däremot kräver de ett svar. Jag är förvånad över att statsrådet sätter sig på så höga hästar att hon dömer ut brevskrivare som söker svar. Det är näst intill oförskämt och vittnar, tycker jag, om en politisk elit som har slutat lyssna på den lilla människan. Finns det inget skäl att ångra sådana brev, ? Med en fortsatt vänsterregering finns det uppenbarligen inga öppningar fastän har aviserat att de tycker att ett vårdnadsbidrag är en rimlig sak när det gäller att fördela barnomsorgsstödet rättvist. 153 Statsrådet (): Oförskämd är väl bara förnamnet, tycker jag, på det som står här och läser upp. Jag har egentligen inte lust att ha med min dotter i protokollet. Hon var inte hemma tills hon var utan tills hon var . Det är en del av det oprofessionella eller felaktiga i de frågor och svar jag fick. I övrigt tänker jag inte ytterligare kommentera det. Jag är ute och reser och träffar väldigt många människor. Jag sätter en ära i att verkligen försöka ge svar på frågor. Men när de är direkt felaktiga tog här upp den frågan tycker jag att jag, till skillnad från annat, inte har någon skyldighet att bemöta påståenden som handlar om min privata situation. När det handlar om mänskliga rättigheter och finns det ingen kritik riktad mot . När det handlar om vilka som är nöjda med förskolan kan jag säga att av alla dem som har sina barn i förskolan är nöjda med att ha förskola, och de är nöjda med den förskola de får. Samma siffror ser vi vad gäller familjedaghem. av dem som har familjedaghem är nöjda med att ha familjedaghem. De är också nöjda med den verksamhet som de erbjuds. Jag vill upprepa att förskolan är ingen subvention. Förskola är en verksamhet som erbjuds, som ska vara av hög kvalitet och som ska planeras och erbjudas från kommuner eller andra anordnare. Det finns inget nej till privata dagmammor. Det finns inget nej till familjedaghem. Varje kommun ska planera en verksamhet som motsvarar de behov som föräldrar har och en verksamhet som barn vill ha. När det handlar om frågan om vårdnadsbidrag kommer jag alltså inte heller i den här talarstolen att ändra mig. Jag tycker att det är viktigt att vi bygger vidare på den föräldraförsäkring som finns och att vi ser till att garantera en hög och god kvalitet i förskolan. Då får man tala om varifrån pengar till ett vårdnadsbidrag ska tas. Som det är när det gäller bland annat Nackamodellen tas pengarna från förskolan. Det är jag bestämt motståndare till. 154 (): För mig är det en väldigt konstig syn att säga att pengarna tas från förskolan. Vad som görs är att barnomsorgsstödet fördelas rättvist till alla barn. vill fördela det på ett orättvis sätt. Det är jättebra att vi har en så stor procentandel nöjda användare av förskolan. Men alla är inte nöjda. Det finns ganska många i vårt land som önskar andra lösningar. De önskemålen tillgodoses inte i någon grad i ett socialdemokratiskt . Om vi vill tala verklig valfrihet ska vi göra som man har gjort i våra grannländer. I , och finns denna möjlighet. I flertalet fall har socialdemokratiska regeringar infört och medverkat till att det har kommit till stånd. Här finns en total ideologisk låsning hos Socialdemokraterna i . Det är därför jag jämför med tankeförbud. sitter tillsammans med vid alla familjers köksbord och dikterar villkoren. Det är överförmynderi, och det ser uppenbarligen ut att fortsätta. utgångspunkt är att barn är olika, att familjers situation är olika. Att ta hand om barn, ge värme, kärlek och normer är ett viktigt arbete, inte bara för förskollärare utan också när föräldrar utför det arbetet. Också föräldrar ska ha ersättning för det arbetet. Här går uppenbarligen en vattendelare i svensk politik. Det får vara upp till väljarna att värdera vad de vill ha för lösningar efter . Alla får inte vara med i Socialdemokraternas . I skulle alla de lösningar som föräldrar önskar vara möjliga. exkluderas en stor del av önskemålen. 155 Statsrådet (): Jag ser inte det som ett avlönat arbete att ta hand om sina egna barn. Jag anser att alla ska ha möjlighet att ta hand om sina egna barn. Därför har vi en generös och flexibel föräldraförsäkring. Den har vi successivt byggt ut, till exempel en månad precis i början av den här mandatperioden. Vi höjer nu också taket. Det är viktigt att ha möjlighet att få vara hemma med sina barn får också gärna anteckna. Naturligtvis ska barn och föräldrar tillbringa tid tillsammans. Men förskola och föräldrar har inte samma roll i den meningen att förskolan skulle ersätta familjen. Jag har inte hört någon säga det. Den ska komplettera familjen. Det är en verksamhet som erbjuds den som behöver den och vill ha den. Det är ingen obligatorisk verksamhet. Det är lika lite subvention som äldreomsorg eller annan del av den gemensamma välfärden. Vi satsar på en god kvalitet i förskolan och vid sidan av den en generös och flexibel föräldraförsäkring. Det vill vi fortsätta att bygga på. Vi vill inte ta pengar från vare sig föräldraförsäkring eller förskolan. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2005/06:478 om studenters sociala trygghet 156 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra studenternas ekonomiska villkor och sociala trygghet. Vi har ett mycket generöst studiestödssystem i . Den socialdemokratiska regeringen har genomfört ett antal reformer för att förbättra de studerandes ekonomiska villkor. infördes ett nytt studiestödssystem. Denna stora reform kostar ca . Regeringen går vidare. Enbart detta år faller reformer och förbättringar ut till ett värde av . rankas i en nyligen genomförd internationell studie som det land som erbjuder studerande de bästa ekonomiska villkoren i form av studiestöd. Avgiftsfria utbildningar tillsammans med generösa studiestöd gör att de svenska studenterna har de bästa förutsättningarna för att försörja sig . Studien visar också att de svenska studenterna är den grupp som är minst beroende av familjens ekonomiska situation. Vid en internationell jämförelse är unikt eftersom en så stor andel av det totala antalet studerande är . Satsningar på det livslånga lärandet har givit utslag i svensk utbildning. Jag delar inte uppfattningen att trygghetssystemen för studerande skulle grunda sig på föreställningen om den studerande som en ung person utan barn och med välbeställda föräldrar som kan hjälpa till med försörjningen. Detta är en bild som inte stämmer överens med verkligheten. Tvärtom är trygghetssystemen utformade för att möjliggöra att även äldre studerande, med eller utan barn, ska kunna studera vidare. Särskilda åtgärder har också vidtagits för att förbättra denna grupps ekonomiska situation. Studerande med studiemedel som tidigare haft arbetsinkomst har till exempel möjlighet att utnyttja ett tilläggslån om . Från höjs åldersgränsen för hur länge man kan få studiemedel från 50 till . Denna satsning kostar . Bara under detta år har regeringen också satsat på att förbättra studiestödssystemet för studerande med barn. utgår ett tilläggsbidrag till studerande med barn, vilket ger ca mer för ett barn och mer för två barn. För samtliga studerande med barn och låg inkomst finns också möjligheten att söka bostadsbidrag. För att förbättra de ekonomiska villkoren för studerande generellt har regeringen tillsammans med och i vårpropositionen föreslagit en höjning av studiemedlet med redan från . Bidragsdelen ökar då med och lånedelen med . Kostnaden för denna generella höjning av studiemedlen är . Studiestödssystemet är ingen helhetslösning för studerande utan samverkar med andra trygghetssystem. Studiemedelssystemet innehåller särskilda trygghetsregler för studerande som innebär att den som blir helt sjukskriven kan behålla sina studiemedel trots att han eller hon inte studerar. Dessutom får den studerande då sitt studielån avskrivet från och med den 31:a sjukdagen. De veckor den studerande är sjukskriven räknas inte heller in i den längsta tid som studiemedel kan beviljas för. Studerande som studerar med studiemedel utan uppehåll och som arbetat före studierna har rätt att behålla tidigare inarbetad sjukpenninggrundande inkomst. Även för studerande i de andra studiestödssystemen, till exempel rekryteringsbidraget, finns dessa särskilda trygghetsregler. Det är riktigt att det inte är möjligt att kombinera partiell sjukskrivning med deltidsstudier som finansieras med statligt stöd. Frågan om deltidssjukskrivning i kombination med studier har analyserats i olika sammanhang, bland annat i Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst, . I linje med detta har regeringen lämnat i uppdrag att, i samverkan med , identifiera och lämna förslag på nödvändiga regeländringar som krävs vid ett eventuellt införande av möjligheten att kombinera partiell sjukskrivning med sjukpenning och studier finansierade med statliga medel. Uppdraget har redovisats till regeringen och har remissbehandlats . Frågan bereds i . Bland annat behöver kontrollmöjligheterna ses över innan regeringen kan ta ställning. Regeringen är mån om att finna en fungerande lösning på denna fråga. Den tidigare studiesociala utredningen gjorde en kartläggning av de studerandes sociala och ekonomiska situation. I utredningen lyftes ett antal problemområden fram. Regeringen har redan vidtagit åtgärder inom flera av de områden som uppmärksammades av utredningen. Jag anser sammanfattningsvis att de åtgärder regeringen redan vidtagit med anledning bland annat av det som den studiesociala utredningen uppmärksammat kommer att förbättra situationen för alla studerande och särskilt för äldre studerande och studerande med barn. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 157 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Lite bekymrad blir jag dock över statsrådets syn på studenternas nuvarande situation. I svaret påpekas de positiva delar som finns i det svenska systemet. Visst finns det saker att vara stolt över. Men svaret rimmar lite illa med den socialdemokratiska parollen som ni annars brukar använda: Stolt men inte nöjd. I interpellationen frågas nämligen om brister i systemet, inte om det som fungerar. På den punkten ges inte mycket till svar i alla fall lite. Bilden av att studenten är ung och bor hemma stämmer inte längre med verkligheten, säger statsrådet i sitt svar. Det är just det interpellationen handlar om, nämligen att verkligheten stämmer dåligt överens med trygghetssystemens utformning. är den ekonomiska och sociala tryggheten för studenter sämre än för de flesta andra grupper. ser det annorlunda ut jämfört med . Studenterna är fler och äldre, och den sociala spridningen är större. Fler har barn, och fler vill kombinera studier, arbete och resor. Det är då hög tid att villkoren anpassas ytterligare till hur verkligheten ser ut. Vi från vill att människor alltid ska ha möjlighet till nya livschanser. Ett flertal positiva förändringar har gjorts . Det håller jag med om. De har gjorts tillsammans med oss. En del förslag har varit på initiativ av . Vi är glada för att vi har fått gehör för att återinföra ett barntillägg, för att vi gemensamt gjorde insatser för att underlätta för äldre att studera genom att flytta övre gränsen för studiemedel till och för att vi flyttat fram den så kallade ålderstrappan då möjligheterna att ta studiemedel trappas av. Jag vill ändå få svar på frågorna om de brister som finns. Är statsrådet beredd att gå längre och tillsammans med oss arbeta för att till exempel avskaffa ålderstrappan helt? Är statsrådet beredd att vidare arbeta för en ytterligare höjning av studiemedlet framöver så att de studerande kan leva på en rimlig nivå? Jag tror att många av dagens studenter blir bekymrade över att statsrådet i sitt svar avfärdar problemen med att vi har världens mest generösa system. Det är inte ett argument för att titta på de brister som finns . Det generösa systemet leder till att en genomsnittlig student har ett underskott på efter de mest nödvändiga utgifterna. Vi i har åtminstone en vision om att vi ska skapa ett skyddsnät för studenter likvärdigt det för de förvärvsarbetande. Jag vill avslutningsvis fråga statsrådet, herr talman, om statsrådet delar den visionen och ambitionen. 158 Statsrådet (): Vi delar den bild som ger uttryck för här, nämligen att studentgruppen ser ganska annorlunda ut jämfört med för kanske och . Det är ganska många som är en äldre grupp som inte längre bor hemma som studerar och har barn. av alla som är studiemedelstagare arbetar vid sidan av. av samtliga studiemedelstagare har tilläggslån, som jag nämnde tidigare, på . Det skulle kunna vara fler, men man vågar inte söka bostadsbidrag. Det är angeläget att fundera över vad det skulle kunna bero på. har tilläggsbidrag till studerande med barn. Visst ser gruppen annorlunda ut. Därför är det också svårt att säga hur mycket back en student går . Studenter ser alltså väldigt olika ut. Det finns drygt 400 000 studenter i . Det är också en utbyggnad som vi gemensamt har gett möjlighet till, med 120 000 fler på högskolan. Också det ska man vara medveten om kostar mycket för studiestödssystemet. Vi talar om hur många platser och hur mycket pengar varje högskola får, men det är naturligtvis många miljarder när vi har byggt ut med . Det finns också många behov som vi behöver fylla det vet också i budgetarbetet. Hur många olika behov ser vi framför oss? är ganska mycket pengar. Jag tror att de pensionärer som fått en påfyllnad med hade tyckt att det var ett stort tillskott. De barnfamiljer som får ytterligare i barnbidrag tycker att det är ett viktigt tillskott. Jag tycker att vi ska vara glada över att vi har haft möjlighet att prioritera studenterna så mycket som vi har gjort . Det betyder inte att vi ska vara nöjda, slå oss till ro och inte göra mer. Men det görs alltså satsningar på studenter i form av både möjligheten att över huvud taget studera och mer från . Jag kan inte stå här och diskutera vad vi kommer att satsa på studenter framöver. Jag kan konstatera att studenter är en viktig grupp i vårt samhälle, oavsett om de läser på komvux, inom vuxenutbildningen, på kvalificerad yrkesutbildning eller på högskolan. Jag skulle önska att vi fick en lite större debatt om de grupper som är i särskilt behov av till exempel rekryteringsbidrag och korttidsstöd, de som har den kortaste tidigare utbildningen, och att vi sätter det i relation till möjligheten att få studiemedel. Jag vill avsluta med att säga att det var 2001 vi reformerade nästan hela studiestödet. Vi i princip dubblerade fribeloppet. Vi gjorde studiemedlen pensionsgrundande. Vi höjde bidragsandelen. Jag nämnde tidigare vilka reformer som faller ut . Vi har gjort allt detta, och det är stora insatser. Vi får se vad vi har möjlighet att göra framöver. Jag tror dock inte att vi ska ge för stora förhoppningar om att vi ska hitta ett nytt studiemedelssystem, som skapar ytterligare återbetalningar och som gör att vi har studenter i alltför många system som skapar en komplexitet och gör att man känner att man inte har överblick över hur återbetalningen av studiestödet ska se ut. 159 (): Ett stort antal frågor måste lösas för att vi ska säkra studenternas trygghet. Det kommer vi från att lämna besked om i valrörelsen. Det tänker vi fortsätta att arbeta för. Det finns ett antal brister i systemet som gör att en student i befinner sig i en tämligen osäker situation, förutom att man tar risker med att studera och ta stora lån och leva på en knapp nivå. var en akademisk utbildning ofta en garanterad biljett till ett bra jobb, men så självklart är det inte . Arbetslösheten bland akademiker är oroväckande hög. Att då ställas utanför många av våra trygghetssystem innebär en ytterligare osäkerhetsfaktor, som kan bidra till stress och ohälsa i sig. Jag kan förstå att statsrådet inte kan ge konkreta besked om studenternas olika viktiga frågor. Jag tror dock att det kan vara bra att antyda lite grann om vilka idéer statsrådet har om framtiden. Jag tror att vi i valrörelsen kommer att möta de här frågorna ganska tydligt från studenterna. Det handlar bland annat om en ytterligare höjning av studiemedlet. Det handlar om att slopa 29-årsgränsen för rätt till bostadsbidrag. Det kommer nog en hel del att fråga om. Det gynnar också det livslånga lärandet. Det handlar om att slopa kopplingen mellan sjukpenninggrundande inkomst och studiemedel. Vi kanske också måste titta på frågan om att kombinera halvtidssjukskrivning med studier på halvtid. I svaret säger statsrådet att regeringen är mån om att hitta en lösning på denna fråga. Det kunde vara intressant att höra lite mer om vad det kan betyda och när initiativ kommer att tas. : Är statsrådet beredd att minska karenstiden vid sjukdom, så att man inte behöver bekosta själv? Några av de här frågorna tror jag att vi kommer att möta i valrörelsen, och studenterna kommer inte att nöja sig med att vi beskriver dagens läge. Vi kommer nog att ställas inför kraven att ge en liten skiss på vilka reformer nästa mandatperiod kommer att innehålla på det här området. 160 (): Det är väldigt intressant att lyssna på meningsutbytet mellan två av vänsterkartellens partier. Det förefaller vara ganska spretigt mellan det socialdemokratiska partiet och ett av dess stödpartier. ska jag gärna tillstå att jag har en oerhörd respekt för det engagemang som och visar i den här frågan. Det är tydligt att den höjning av totalbeloppet med som regeringen numer står för är ett resultat av att ha blivit baxade rejält under budgetförhandlingarna. , herr talman, är det här ingenting som det går att vara nöjd med, och det är naturligtvis inte heller vi kristdemokrater. Vi vill mer än detta, som också har framgått tidigare under den här dagens debatter. Totalbeloppet behöver ses över och höjas ytterligare. mer vill vi höja det jämfört med vad vänsterkartellen föreslår i sin budget. Deltidssjukskrivningarna, som tar upp, är en väldigt viktig fråga, att hitta en lösning för studenter som är sjuka så att de kan komma tillbaka till studierna, kan studera på deltid. Det är en fråga där statsrådet har visat ett ointresse i många tidigare debatter, men finns det ett förslag från och . Jag hoppas verkligen att det är ett förslag som får bli verklighet. Det kanske till och med är så att nästa gång det behandlas i kommer att stödja det kristdemokratiska förslaget. Åldersgränsen hörde jag också statsrådet tala om här, och hon är nöjd kanske till och med både stolt och nöjd med att ha höjt den till . Jag säger bara: Välkommen efter! Vi är inte nöjda med det heller utan tycker fortfarande att ska vara en rimlig gräns. Men det är bra att den har höjts till 54 som ett första steg. Karenstiden: Det är orimligt, precis som framgår i denna debatt, att en grupp i samhället ska ha 30 dagars karens vid sjukskrivning, nämligen studenterna. Det är inte rimligt. Det måste förändras. Det måste hända något också på den punkten. Slutligen, herr talman, skulle jag vilja slänga in ytterligare en fråga, som jag försökte få svar på tidigare. har tagit ett beslut, tack vare en majoritet formad av , och våra övriga vänner i , om att vi vill se en utredning som på allvar tar itu med de studiesociala frågorna. Det här är viktigt. Det är en utredning som har sjabblats bort av den socialdemokratiska regeringen, med hjälp av felaktiga eller, åtminstone i mitt tycke, ofullständiga utredningsdirektiv. finns chansen att ta tag i frågorna på allvar. Det är någonting som behövs långsiktigt jämte de kortsiktiga insatserna, som vi skulle kunna bli överens om i denna kammare bara den politiska viljan fanns. Min fråga till statsrådet som jag vill skicka in i den här debatten är naturligtvis hur arbetet med den här utredningen går. När kommer regeringen att tillsätta utredningen? Jag förstår att statsrådet inte kan ge något uttömmande svar, men hon kanske kan ge oss alla en liten vink om när utredningen kommer och på vilket sätt den kommer att arbeta. Kommer regeringen att respektera beslut? 161 Statsrådet (): skräder inte orden.