prot · GU0944 · 2006-12-20 00:00:00 — Genom den väl utbyggda vattenkraften i finns det en mycket bra förnybar bas att bygga vidare från. Även utbyggnaden av biobaserad el och värme har tagit god fart genom den politik som varit med om att genomföra under de tidigare mandatperioderna. Det finns dock betydligt mer att göra. Potentialen för energi från biomassa är oerhört stor i . Bland annat kan man genom kraftvärmekombinat där man vinner både el, värme och biodrivmedel på samma på samma gång skapa oerhört effektiva system som tar till vara energin på bästa sätt. Även på vindkraftsområdet är den svenska potentialen väldigt stor. Bara en bråkdel av den möjliga vindenergin i utnyttjas . Om man jämför med våra grannländer ligger vi långt efter. I till exempel har man byggt ut över vindkraft, vilket ska jämföras med enda terawattimme på vindkraftsområdet. Ändå har länderna ungefär samma landyta. har faktiskt en betydligt längre kuststräcka och därmed bättre förutsättningar för vindkraft än vad man har i och andra länder. Vi anser därför att ambitionsnivån för de gröna elcertifikaten ska höjas. Den ligger på . Det är en alldeles för blygsam och försiktig höjning. Med tanke på de nya rön som kommit om klimatförändringarnas effekter och den teknikutveckling som har skett borde en nivå på åtminstone vara rimlig. Förutom det långsiktiga hotet som energisystemet skapar för vårt klimat finns det risker för mer närliggande miljöproblem. Jag talar då framför allt om vattenkraften, som bör betraktas som färdigutbyggd i . En vidare utbyggnad av både storskalig och småskalig vattenkraft innebär stor påverkan på ekosystemen framför allt i våra vattendrag som inte på något sätt kan uppvägas av de små energitillskott som kommer till från kraftverken. Vi anser därför att de skyddade älvarna måste förbli skyddade. måste de små vattendragen också värnas i . Vi vet att av vattendragen i är utbyggda . De som finns kvar bidrar med en oerhört stor del av den biologiska mångfalden. Däremot finns det inga skäl att förhindra en förnyelse av äldre teknik i de befintliga kraftverken. Men effektivisering sker ändå rutinmässigt. Det finns därför inga godtagbara skäl till att subventionera vattenkraften över huvud taget genom elcertifikatssystemet. I stället är det så att en sådan subvention, ett sådant gynnande, genom elcertifikatssystemet trycker ut annan förnybar energi, till exempel vindkraft, solkraft eller biokraft. Vi anser därför att bör avslå regeringens förslag om att återinföra den småskaliga vattenkraften i elcertifikatssystemet. Avslutningsvis vill jag säga att även om klarar av att ställa om sitt energisystem till en hållbar utveckling och förnybar energi kan vi ändå inte vara stolta som det är . Vi vet att vi har ett statligt ägt bolag, , som bygger och driver kolkraft och kärnkraft runtom i . Det är en utveckling som måste ändras för att ska kunna föregå med gott exempel. Vi anser därför att verksamhet i och ska avyttras möjligt. Det har talats mycket om ett dukat bord för den nya regeringen när det gäller ekonomi. Jag vill hävda att det på få andra områden är lika befogat att använda liknelsen om det dukade bordet som när det gäller energiområdet. Den nya regeringen har alla möjligheter att ställa om till förnybar energi. Den intressanta frågan är om den kommer att utnyttja dem. 217 (): Energi är en viktig resurs och har varit så . Den har inte blivit mindre viktig i takt med att växthuseffekten kommit närmare och diskuteras snart sagt överallt och av alla. Vi har sett översvämningar i . såg vi de torkdrabbade områdena i . Vi ser orkaners framfart, öknars utbredning, glaciärers nedsmältning, etcetera. Tecknen på växthuseffektens skador är många och blir allt svårare att bortse från. Energi och energianvändning, som ligger bakom växthuseffekten, är en oerhört komplicerad fråga. Det är så tekniskt, miljömässigt, klimatologiskt och förstås ekonomiskt. berör energi oss alla. Föga förvånande är skiljelinjen mellan alliansen och oppositionen i synen på energi och energipolitiken knappt urskiljbar, skulle jag vilja påstå. Det syns tydligt i detta betänkande, där åtminstone Socialdemokraternas avvikelse mot regeringens budget är att betrakta som inget annat än marginell. Den i botten likartade synen på energipolitikens utformning kan också illustreras av hur målet med politiken som sådan formuleras. Enligt energipolitiska beslut är det ett svenskt energipolitisk mål att trygga tillgången på el och annan energi gentemot omvärlden till konkurrenskraftiga villkor. I det betänkande vi nu har att ta ställning till formuleras målet som att trygga tillgången på el och annan energi med till omvärlden konkurrenskraftiga priser. Sedan tillägger vi i vårt betänkande att energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställning till ett ekologiskt samhälle. Jag är ganska säker på att våra vänner från oppositionen också skulle kunna skriva under denna formulering. Det är alltså nästan identisk skrivning med den politik som dagens regering för och med den politik som den tidigare regeringen förde. Denna samsyn är i grunden inte så svår att förstå. I ett modernt samhälle behöver vi all energi som är billig, riklig och förenlig med högt ställda miljömål. som målsättningen är densamma finns det djupgående skillnader i synen på hur denna politik ska förverkligas. Särskilt tydliga är dessa sprickor hos oppositionen, som här går fram med tre olika förslag på hur energimålen ska kunna förverkligas. Inom alliansen har vi emellertid nått fram till en kompromiss. Den innebär eftergifter för samtliga allianspartier. Vi har gjort så därför att vi anser att samförstånd i denna vitala fråga är viktigare än att ängsligt bevaka varje antydan till olikhet i synsätt. Det är således ingen hemlighet att vi moderater har tvingats till eftergifter som rör synen på de gröna elcertifikaten. Vi var mot dem när de infördes, och vi är fortfarande inte så där vansinnigt förtjusta i dem. Men det ligger i själva kompromissen att man ger och tar. Möjligen kan vi säga att den kritik vi riktade mot elcertifikaten när de infördes också har förstärkts efter det att utsläppsrätterna har tryckt upp priset på energi rent allmänt. Det gör att de alternativa energikällorna har fått ett större utrymme att kunna framställas. inser vi att om man en gång har infört ett system, i det här fallet med elcertifikat, är det orimligt att ändra i förutsättningarna i efterhand. Det gäller i synnerhet när det gäller investeringar av det här slaget som är så långsiktiga till sin natur. En sådan ryckighet skulle skapa en osäkerhet för marknaden och investerarna som vi inte tycker är acceptabel. Därför ställer vi oss bakom att det system som har sjösatts också får verka tiden ut. Det är heller ingen hemlighet att gjorde ett avsteg från sitt kärnkraftsmotstånd i det att man accepterat att inga kärnreaktorer ska avvecklas under innevarande mandatperiod. I stället ska de som finns kvar tillåtas verka och vissa effektiviseringar ska också kunna tillåtas. Företrädarna för oppositionen står däremot kvar i sitt tidigare förhållningssätt att kärnkraften ska avvecklas , dock utan att ange några egentliga alternativ till hur energin ska kunna ersättas. När det gäller synen på kärnkraft ska man också notera att det i vår omvärld håller på att växa fram en helt annorlunda syn på detta energislag. På många håll i världen står man nu i beredskap att bygga ny kärnkraft. Den finska femte reaktorn är väl känd för oss alla. Mindre känt är kanske att man i nu förbereder en investering på 20 nya kärnreaktorer. Man kan förmoda att det avser export till omvärlden och kanske inte minst till EU. Det här förändrade synsättet kan förstås vara en följd av växthuseffekten. Men det kan också vara en följd av att EU-länderna håller på att knytas närmare varandra också på energipolitikens område. Den processen påskyndas av EU:s elmarknadsdirektiv som ska införas . Denna integration av EU-länderna ändrar i ett slag förutsättningarna för energipolitiken. Den innebär att vi kan föra en självständig politik på samma sätt som vi kunde tidigare. Vi är beroende av vår omvärld och vår omvärld är beroende av oss. Då om inte förr måste man ställa frågan om i vad mån import av kärnkraftsel, så som den förra regeringen valde att lösa sina energiproblem, är att föredra framför produktion av egen kärnkraftsel. Och varför är det i så fall att föredra? Då om inte förr kommer också innebörden i ett gemensamt att ställas på prov. Vad vi gör i är inte längre avgörande för klimatutvecklingen i den globala miljön. Det är inte heller vad vi gör här i , herr talman, som är avgörande för den elintensiva industrins framtid. Det är vad EU gör som blir avgörande. Vi är inte där , men vi kan hamna där fortare än vi tror. Regeringen har insett detta och anför därför i propositionen att det är det europeiska perspektivet som ska vara avgörande för politikens utformning. Hos oppositionen, däremot, verkar man inte ha insett detta. Där är perspektivet fortfarande begränsat till den svenska nationsgränsen. Den politik som den förra regeringen under visst inflytande eller kanske till och med stort inflytande från förde var över huvud taget ganska svårbegriplig. Det var då regeringen trots allt vackert tal om miljöhänsyn valde att avveckla energi som inte bidrog till växthuseffekten för att ersätta den med energi som gjorde det. Beslut fattades också om att investera i en kabel mellan och för att kunna finna ersättningsenergi. Genom avveckling av kom också försörjningen av att påverkas med resultatet att man nu tvingas genomföra investeringar för att öka överföringen. Den nya regeringens målsättning är att skapa breda överenskommelser om energiförsörjningen. Den avser därför att bjuda in samtliga partier till överläggningar. Det är bra, för det ligger i vårt gemensamma intresse att skapa långsiktiga villkor för energiförsörjningen. Det är till och med utmärkt att regeringen tar initiativ till att vi tillsammans, så många som möjligt, är med om att utforma en energipolitik för framtidens behov och utifrån framtidens förutsättningar. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 218 () replik: Trots den sena timmen kunde jag inte låta bli att begära replik. Det är knappt synbara skillnader, säger . Det skiljer 1,1 miljard i resurser till energiforskning 2008 och 2009. Det skiljer 725 miljoner i anslag till energieffektivisering . Jag tror att för de borgerliga partierna har kompromissen varit viktigare än resultatet. Det har nämligen inte blivit något resultat. Det har blivit en icke-politik, som jag sade tidigare. Hur blir det med elcertifikaten ? Hur blir det med kärnkraften ? Jag har full förståelse för att inte ens har begärt ordet i debatten och för att har strukit sig från talarlistan. Hur blir det med kärnkraften ? 219 () replik: Först kan vi konstatera att Socialdemokraterna inte ens en gång orkade komma med ett ordentligt budgetförslag som vi kunde behandla. Det är i och för sig anmärkningsvärt. Det största partiet i har inte tillräckligt med tid, möjlighet, resurser, vilja eller vad man nu vill för att kunna leverera ett ordentligt budgetalternativ till oss. Det ska noteras. Det är också rätt häpnadsväckande att här uppenbarligen anser att en regering som har verkat ska kunna åstadkomma mer än vad den regering som företräder inte kunde åstadkomma . Självfallet har regeringen och allianspartierna sagt att vi ska kunna enas om vissa fundamentala bitar i energipolitiken. En av de bitarna är elcertifikaten, som vi ställer oss bakom. Den andra är att vi inte kommer att avveckla någon kärnkraft. Det beskedet har vi gett till väljarna, och det gäller . Däremot kan företrädarna för oppositionen här inte ange någon målsättning. Socialdemokraterna säger att kärnkraften ska avvecklas i den takt som är förenlig med sysselsättning och allting annat. Hårdare är man i synen på detta från och Vänsterns sida, som vill gå skyndsammare fram i frågan. Vad ska då väljarna tycka och tro om oppositionen här, som inte alls kan enas inte ens en gång om hur man ska bete sig ? 220 () replik: Med den självsäkerhet som ni i de borgerliga partierna drev argumentationen före valrörelsen och stolt beskrev den gemensamma politiken är det klart att ni har haft än för att få ned den på pränt. Problemet är att det i det här fallet inte finns någon gemensam politik. Det vore klädsamt att erkänna det. Hur blir det med energieffektiviseringsprogram? Det är klart att såväl byggbranschen som andra förväntar sig att få besked. Omställningspengarna när det gäller oljekonverteringen är redan slut. Vad kommer efter det som ska vara incitament för såväl hushåll som andra att komma vidare ? Och hur blir det med ? Varför står den där meningen i betänkandet om att staten ska vara huvudsaklig ägare? Vad är syftet med den? Vilken del av ska säljas ut och i så fall varför? 221 () replik: Det gläder mig att hade modet att ta upp . Vad konsulterna anför till oss när de kommer för att diskutera basindustrins dilemma är att det är som i stora stycken har skapat den situation som vi har i med de höga priserna. Man kan ju verka på både den svenska och den tyska marknaden och dubbelköra de båda marknaderna med varandra. har därutöver, herr talman, varit starkt ifrågasatt och kritiserat av inte minst . Den kritiken hade den förra regeringen svårt att ta till sig. Man var oerhört senfärdig med att införa de miljöpolitiska krav som har beslutat om i bolagsordning. Faktum var att det var först efter en KU-anmälan och förödande rapport som regeringen tog sig samman och gav detta uppdrag. Det skedde så sent som eller möjligtvis . är ett problem. Den nuvarande regeringen har suttit och har omöjligen kunnat ta ställning till alla de problem som dyker upp. Den förra regeringen hade på sig. som verkade under den förra regeringen var företaget knappast det som mest skyndsamt agerade för att hjälpa vare sig de svenska elkunderna eller den svenska basindustrin för att framgångsrikt kunna konkurrera på den internationella marknaden. 222 PER () replik: Till att börja med gäller det frågan om huruvida oppositionen är oense eller inte. Man kan konstatera att vi tillsammans har kommit överens om 15 budgetförslag medan alliansen har kommit överens om ett. När ni har kommit överens om 15 kanske vi kan börja diskutera vilka som är överens och vilka som inte är det. När det gäller kärnkraften hävdar man att allt är prima och att den mår bra och utvecklas runtom i landet. Men hänförde själv till den finska femte reaktorn. Man måste konstatera att den , efter det att den började byggas, är försenad. Man har skjutit på igångsättandet av reaktorn fram /11. Det har kostat oerhörda summor och det har tagit enormt med planering och projektering. Det stämmer inte överens med verkligheten att se kärnkraften som en lösning på de energiproblem vi har . Möjligtvis skulle kärnkraften kunna lösa problem som ligger . Men frågan är om det är det som basindustrin verkligen är intresserad av. Den vill ju ha en lösning på de problem den ser . Du hävdade också att det inte fanns några alternativ till kärnkraften. Jag tyckte att jag nämnde ett stort antal. Det handlar framför allt om effektivisering av energianvändningen. Det handlar om en kraftig utbyggnad av vindkraften i . Där har vi en enorm potential. Det handlar om att utnyttja den biomassa som vi har gott om i . Där finns det absolut så att det räcker för att ersätta kärnkraften i . Sedan måste jag säga att alliansen i sin nya budget är väldigt tydlig med vad man inte vill göra. Man vill inte ta bort kärnkraften. Man vill inte ta bort elcertifikaten. Men det är väldigt otydligt när det gäller saker som ni vill göra. Jag tycker att det är svårt att slå frivolter av lycka över saker som inte tas bort i och med budgetförslaget. Frågan måste då ställas: Vilka åtgärder kommer alliansen att vidta för att uppnå det klimatmål som statsministern och miljöministern gick ut med ? 223 () replik: Det är med en blandning av beundran och svårmod jag lyssnar på . Det finns alltid en djup kunskap om frågorna. Men saknas det ett helhetsperspektiv, och så även i fallet med energi. är inte en isolerad ö i världen. Vi är inte ens en gång en isolerad ö i . Vi är sammanlänkade med övriga via en rad olika elkablar. Vi kan skicka el ut och in i landet, och det gör vi också . Det här ändrar förutsättningarna för hela energipolitiken, som jag sade i mitt anförande. Med denna sammanlänkning spelar det ingen roll längre vad vi gör. Om vi sparar väldigt mycket energi påverkar det inte priset, utan det är vad som händer i som påverkar priset. Och det sker inte minst genom agerande. Men det hade varit samma sak även utan , därför att vi befinner oss på en gemensam marknad. Även om det ni i säger kan låta aldrig så vackert, aldrig så klokt och aldrig så godhjärtat är den politiken inte längre relevant med de nya förutsättningarna. Det är det som är problemet. Det är därför som jag har svårt att ta det riktigt på allvar. Tänk i termer av att vi befinner oss på en gemensam marknad och skissa en miljöpolitik utifrån det som även inbegriper att få med på vagnen! Även om man kan vara duktig på vindkraft är en av de största miljöbovarna när det gäller användning av fossil el. Det är problemet. Utmaningen inte bara för denna regering utan för alla andra regeringar som kommer att verka i är hur vi inom ramen för EU-samarbetet ska uppnå klimatmålen. Hur ska vi påverka de andra EU-länderna? 224 PER () replik: Det var lite grann det svar jag var orolig för att jag skulle få och som gjorde att jag ställde frågan också. Det svar man får är att det vi gör i över huvud taget inte påverkar vad som händer i världen. Jag vet att det argumentet används i alla andra länder i världen också. I säger man: Ja, vad vi gör påverkar väldigt lite. I säger man: Vad vi gör påverkar väldigt lite. Det är just ett sådant agerande, ett sådant tänkande, som gör att det inte händer någonting över huvud taget på klimatområdet någonstans i världen. Jag tycker tvärtom att man ska se den enorma potential som har. Vi har en unik förutsättning att skapa ett hållbart energisystem som inte är beroende av fossila bränslen. Därmed kan vi ge möjligheter för andra länder att utveckla sina energislag på ett bra sätt, men vi kan också föregå med gott exempel och visa att det faktiskt går att göra någonting. Det är så man verkligen kan påverka till exempel. Att sitta här med armarna i kors och säga att vi inte gör någonting förrän hela världen tillsammans går ut och gör någonting gemensamt är samma sak som att inte göra någonting över huvud taget. säger att vi är sammanlänkade med resten av . Det är precis det vi måste se. Det är också därför som det var väldigt viktigt att avveckla . påverkade våra grannländer, framför allt , väldigt mycket. Det var en enormt kraftig opposition mot i . Genom att vi har ett ansvar gentemot andra länder var det också ett väldigt viktigt steg att avveckla den reaktorn. Samma sak gäller de andra reaktorer som vi har i . Vi såg vilka effekter fick i , trots att det var en reaktor som låg ganska långt ifrån oss. Samma effekter skulle självfallet drabba andra länder om svenska reaktorer havererade. Det är självfallet så att alla länder är sammanlänkande när det gäller energisystemen. Det är just därför som vi måste agera och gå framåt. Jag vill hävda att det är detta som är ett helhetsperspektiv. Frågan till kvarstår ändå: Vilka åtgärder kommer alliansen att vidta? När man går ut med ett klimatmål med en minskning på till 2020 måste man i rimlighetens namn också komma med någon form av åtgärder. Ni har i er budget inte föreslagit en enda åtgärd som inte redan fanns. 225 () replik: Jag är inget statsråd. Det är regeringen som är den verkställande enheten och som har initiativet i politiken. Jag, liksom alla andra som sitter här i kammaren, har att granska, kontrollera och debattera de förslag som regeringen kommer med. Däremot är det inte vår uppgift att ta initiativ i de olika frågorna. Det gör regeringen. Vilka åtgärder regeringen ämnar vidta i det här avseendet föreslår jag att Per frågar någon av företrädarna för regeringen när bästa tillfälle ges. Det regeringen har åstadkommit och de mål som man har framgår ganska tydligt i betänkandet och de satsningar man gjort. De satsningarna avviker inte i någon större utsträckning från det som exempelvis Socialdemokraterna hade som förslag när det gäller detta betänkande. Det ligger också väldigt mycket i linje med den tidigare regeringens förslag av ganska självklara skäl. Man kan inte vända uppochned på saker och ting på så som den här regeringen har hunnit verka. Låt mig säga några ord om att påverka eller påverkas. har också en föreställning om att är ett land som alltid kan gå före och vara ett gott föredöme för alla andra. Det är vi också, och det ska vi vara stolta över. Däremot ska man akta sig för att sätta ut fälleben för svensk näring och svenska företag genom att gå före på ett oklokt sätt. Det bästa vi kan göra är att försöka påverka våra vänner i och i andra internationella organ att föra en klok miljöpolitik. Det har mycket bättre förutsättningar att vara framgångsrikt än att vi alldeles på egen hand lägger ut snubbeltrådar för vår egen industri. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Avveckling av försäkringsdelegationerna m.m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU3 Avveckling av försäkringsdelegationerna m.m. (prop. 2006/07:10). 226 (): Jag tänker använda min tid i diskussionen om försäkringsdelegationerna ungefär på följande sätt. Jag tänker först ge en bakgrund. Jag tänker också ge en bild av försäkringsdelegationernas tillkomst och uppgifter. Jag tänker naturligtvis också kommentera den proposition som regeringen har lagt fram på det här området. Vi socialdemokrater har lagt fram en rad förslag på insatser för att minska ohälsa och sjukfrånvaro. satte vi upp målet att halvera sjukfrånvaron till 2008. Men vi har inte bara satt upp ett mål, utan vi har också vidtagit en hel del åtgärder för att målet ska nås. Jag vill påstå att det vi har gjort har gett goda resultat. Jag vill nämna några av de åtgärder som vi har vidtagit och som har en koppling till försäkringsdelegationerna för att vi ska veta lite mer vad vi pratar om . Dessa åtgärder är: blev en sammanhållen myndighet , av försäkringsanslaget till samordnad rehabilitering, landstingsmiljarden för att förbättra samverkan mellan landstingen och , och länsarbetsnämndernas arbete med arbetslösa och sjuka och med långtidssjukskrivna, och reglerna om finansiell samordning. Samverkansfrågorna har varit en viktig del för att göra framsteg i arbetet med att minska ohälsan. En annan viktig utgångspunkt som vi har haft i det här arbetet har varit att alla ska ha rätt att delta på arbetsmarknaden i största möjliga omfattning utifrån sina egna förutsättningar och sin egen förmåga. Det var grunden för den proposition som vi beslutade om i 2003. Det har varit en väldigt viktig målsättning för oss att hålla fast vid. Med de här och en rad andra åtgärder har vårt mål varit, och är fortfarande, att halvera ohälsan till 2008. För att sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet måste arbetet med att minska ohälsan fortsätta. De ambitionerna tycks vara som bortblåsta nu när regeringen lägger fram det här förslaget. Då syftar jag på den debatt som vi för här och och också på en del annat som jag tycker har koppling till det här. Bland annat tar man bort halveringsmålet när det gäller sjukpenningdagarna och sjukpenningkostnaderna . Ett annat exempel är att man stramar upp . Men det kanske största är att regeringen minskar viljan och incitamenten för rehabiliteringsinsatser i arbetslivet. Jag tycker att detta är mycket beklagligt.