prot · GU0947 · 2006-12-22 00:00:00 — Jag vill också tacka försvarsministern för redogörelsen för de åtgärder som är vidtagna i ärendet. Jag tolkar det som att försvarsministern har ett seriöst intresse och också en ambition att göra sitt för att förverkliga ett centrum för test- och övningsverksamhet i . Jag vill i detta sammanhang poängtera vikten av att Försvarsmakten också får tydliga direktiv att intensifiera arbetet för att förverkliga beslut, något som också alliansregeringen ställt sig bakom på denna punkt. Det är angeläget att processen med att förverkliga beslutet inte i onödan försenas utan att den genomförs så snabbt som möjligt. Vi är många i som kommer att följa utvecklingen nogsamt. I beslutet betonades att centret i ska bestå av en civil och en militär testverksamhet. Det betyder att det behövs en tydlig koppling mellan dessa verksamheter. Det innebär också att verksamheten spänner över flera departement. Då tänker jag i första hand på Försvars- och Näringsdepartementen. Jag utesluter inte andra departement som det kan finnas skäl att ha med i sammanhanget. Jag vill fråga om försvarsministern delar min uppfattning att en interdepartemental arbetsgrupp borde bereda ärendet inom för att genomföra beslutet i sin helhet. Har försvarsministern för avsikt att ta något initiativ för att en sådan beredningsordning kommer till stånd? Jag nämnde i min interpellation att det fanns ett intressant kapitel i betänkande 2006:62, Testa och öva i norra i , om civil utbildning, träning och övningsverksamhet. Det kapitlet, som jag tyckte var intressant, tar upp utbildningar inom områdena sårbarhet, räddning och säkerhet samt risk management. Orsaken till att jag nämner dessa områden är att det finns anledning för kris- och beredskapsmyndigheter, kommuners räddningstjänst, katastrof- och biståndspersonal, polismyndigheter, , räddningstjänst- och brandförsvarsförmågor att bedriva testverksamhet i det framtida centret i . kommer sådan övningsverksamhet hos myndigheter av ekonomiska skäl att ske mer decentraliserat än , vilket stärker ett framtida centrums roll. Om förvarsministern delar min uppfattning, kommer då försvarsministern att ta initiativ för att sådana verksamheter också finns med i beredningen för centret i ? I konceptet talas det också om internationell test- och övningsverksamhet, ITÖ. Vad har försvarsministern för ambitioner att koppla ihop den verksamheten med den nationella testverksamheten? Avslutningsvis vill jag ställa en fråga som kanske är svår att besvara. Många med mig är otåliga och undrar naturligtvis inom vilken tidsplan det är möjligt att få centret i på plats. Handlar det om 2007 eller 2008? Kommer vi att få se resultat i den kommande ekonomiska vårpropositionen? 52 (): Det är inte ofta jag och har liknande uppfattningar, men i det här fallet vill jag tacka för interpellationen. Jag vill också tacka för försvarsministerns svar, som jag tycker är mycket lovande. Det känns mycket glädjande att tillsammans med få tala om försvarets betydelse för . Det är inte alltid vi har gjort det. Här finns ett stort behov. Det har den så kallade marknaden insett. Den civila delen vad gäller testverksamheten i , och omgivande kommuner växer så det knakar. Man ryms inte. Det finns inte plats, och det är stora investeringar. Man har insett detta. kom den utredning som talade om Snö, mörker och kyla som visade på stora möjligheter just när det gäller den internationella test- och övningsverksamheten. Det finns stora behov. Ute i åker man över för att kunna få tillgodose sitt övningsbehov och sitt träningsbehov. Men det finns möjlighet att göra det i norra . Det bedrivs den typen av verksamhet, men den bedrivs i mindre skala. Vad som kom upp i utredningen och vad som är viktigt att fullfölja är just möjligheten att göra det i större skala. Kompetensen finns onekligen, jägarkompetens, artilleri, infanteri med flera. Möjligheterna att flygöva är fullständigt unika. Det handlar inte bara om snö och kyla det är bristvaror just , utan det handlar också om tillgången och tillgängligheten till mörker. Det är viktigt för flygstridskrafters möjligheter att träna och öva. De möjligheterna finns ju inte i andra delar av . Man måste göra det på andra platser i världen. Det pågår också annan spännande utvecklingsverksamhet som gärna kan hitta en anknytning till det här. Det är verksamheten kring och robotbasen kring . Det har bildats ett bolag som har med rymdverksamhet att göra. Det är en civil del som är spännande och som förmodligen kommer att innebära att vi river en hel del legala hinder. Det är verksamheten med rymdturism som det amerikanska företaget driver. Man har bildat ett bolag tillsammans med . Detta visar att det finns stora möjligheter att utveckla verksamheten i . Den ryckighet som har funnits i försvarsbesluten med regementsnedläggningar har skapat en ganska tilltufsad organisation runtom i hela landet. Jag tänker bland annat på där man lade ned A 8 för att flytta verksamheten till för att vid nästa försvarsbeslut flytta verksamheten tillbaka till men då under namnet A 9. Det innebär också, ganska naturligt, att de människor som finns i den här organisationen också är måna om en eventuell ny verksamhet som kan komma. Det är viktigt att de planer på etableringar och mer storskalighet som finns också genomförs på det sätt som är tänkt. Jag vet att vår försvarsminister är ambitiös, precis som sade. Han är målinriktad och har möjlighet att få besluten på plats. Jag tror att det är ytterligt viktigt att vi skyndar på utvecklingen. Det här är Försvarsmaktens stora möjlighet att driva jobbpolitiken framåt och skapa ny sysselsättning. Annars sker verksamheten någon annanstans. 53 Försvarsminister (): Låt mig först säga att det är en ganska omfattande försvarsmaktsverksamhet som pågår i . Vi har I 19:s jägarbataljon som utbildar 250 värnpliktiga . Vi har ett internationellt jägarförband med 60 värnpliktiga. Vi har vinterutbildning för andra försvarsmaktsförband. Vi har utländska elever på plats. Jag har tagit flera beslut till regeringen som har handlat om att släppa in förband från andra länder att öva i . Det här är en verksamhet stadd i utveckling. Politiskt sett är den militära delen av övnings- och testverksamheten färdigbehandlad. Det som återstår är den civila del som bereds inom . När det gäller den militära delen finns det en projektgrupp sammansatt av företrädare för Försvarsmakten och FMV som har regeringens uppdrag att i projektform utveckla verksamheten. Uppdraget är givet mot bakgrund av att regeringen delar interpellanternas uppfattning att det här är en viktig verksamhet i . Projektet är tänkt att vara klart . Jag skulle inte våga lova några klargörande besked i vårpropositionen 2007. När projektet enligt tidsplanen är klart får ställning tas till hur den internationella test- och övningsverksamheten ska permanentas. Jag har inte haft anledning så här långt att fundera på några interdepartementala arbetsgrupper, men det är klart att vi ska se till att hålla kontakt mellan Försvarsdepartementet och när nu bereder frågorna vidare. Det är också uppenbart att det finns en koppling mellan den civila och den militära delen. Det gäller att få de här två delarna att gå i takt med varandra. Det är ingen hemlighet att Försvarsmakten har haft en del remissynpunkter på betänkandet om den civila verksamheten eftersom det var utformat på ett sådant sätt att det i realiteten skulle bli ett civilt statligt vinstdrivande bolag som styrde och ställde med militär övningsverksamhet. Det var man inte så pigg på från Försvarsmaktens sida. Jag lägger mig inte i dessa myndighetssynpunkter utan jag bara konstaterar att det fanns sådana invändningar. Alla sådana här oklarheter behöver förstås ut, och då finns det också ett behov av samråd mellan Försvars- och Näringsdepartementen. Men detta ligger i den beredningsprocess som har ansvaret för. 54 (): Jag tackar för de svar som försvarsministern har lämnat. Som ni säkert förstår hade jag önskat få tydligare besked, men jag ser interpellationen som ett tillfälle att även bevaka att ärendet inte får onödigt på sig. Försvarsministern sade att det ska komma ett beslut . Som amatör tycker jag att det tar lite väl . Jag skulle vilja vädja till försvarsministern att göra det som går att göra för att skynda på processen, så att vi får testverksamheten på plats. Jag tycker att det är bra att det finns ett brett stöd för verksamheten från vänster till höger. Jag hoppas att också är involverat. Man kan tycka att jag från min sida borde ha ställt interpellationen till näringsministern. Men jag valde att ställa den till försvarsministern, därför att det i grund och botten handlar om ett försvarsbeslut. Jag tror att försvaret i sammanhanget har en nyckelroll för att detta ska kunna förverkligas på ett bra sätt. Det finns en del andra frågeställningar, men jag bestämmer mig för att avvakta utvecklingen. Jag vet att det förutom jag finns flera som kommer att bevaka utvecklingen. Vi får återkomma. 55 (): Även jag vill tacka för svaret. Det är inte minst viktigt att ta fasta på det som försvarsministern säger om det ständigt ökande sug som finns för att bedriva verksamhet. Det visar också att det kommer att vara möjligt att genomföra i mycket större skala. Det är heller återigen inte tu tal om att det knappast finns någon annan plats i landet som har så stora ytor, så väl utbyggd infrastruktur och så stora möjligheter till militär övnings- och testverksamhet i större skala. Det gäller samtliga försvarsgrenar. Det är viktigt. Jag tackar återigen för svaret. Det är viktigt att vi följer projektgruppens arbete. Det kommer vi att göra från sida. Jag har fullt förtroende för att försvarsministern ser till att genomföra det här så snabbt det över huvud taget är möjligt. Jag får göra som alla andra har gjort tidigare: Jag önskar försvarsministern en riktigt god jul. 56 Försvarsminister (): Låt mig börja med att önska interpellanterna en god jul och ett gott nytt år. Det är ingen tvekan om att det finns ett stort utländskt intresse för att komma till och öva under de speciella förhållanden som vi kan erbjuda i de nordligaste delarna av vårt land. Det är en svensk konkurrensfördel, som det vore väldigt oklokt av oss att inte försöka utnyttja. Det här ger dessutom möjlighet till samövning mellan Försvarsmakten och utländska förband, något som kanske i andra sammanhang inte brukar stå främst på barrikaderna för att välkomna. Men det är bra om nu gör det. På det sättet kan vi utveckla vår förmåga till internationell krishantering och fredsfrämjande insatser. Det är inte så att den omständighet att projektet löper till 2008 innebär att ingenting händer . Som jag indikerade tidigare pågår det ändå en hyggligt omfattande verksamhet. Projektgruppen som har formats med representanter för Försvarsmakten, och är på hög nivå överdirektörsnivå i de här myndigheterna. Arbetsgruppen leds av generallöjtnant produktionschef. Gruppens arbete handlar om att försöka klara ut de långsiktiga förutsättningarna för verksamheten. Det behövs några förändringar i lagar och andra författningar. Man skulle behöva utarbeta en produktkatalog över vad det är vi har att erbjuda dem som vill komma till . Man har också tankar på att genomföra några pilotfall. Det finns en viktig aspekt här som inte bör glömmas bort, och det är att den här verksamheten ska vara självfinansierad. Försvarsmakten kommer inte att kunna subventionera en internationell övnings- och testverksamhet i . Den måste kunna stå på egna ben. Det motiverar att det är viktigt att jobba igenom de här frågorna. Jag är alldeles övertygad om att de högt värderade ledamöterna från valkrets kommer att fortsätta att följa den här frågan nära. Den omständigheten att har interpellerat försvarsministern kommer säkert inte att hindra henne från att också interpellera näringsministern i samma fråga. 57 (): Jag har väl sagt det mesta i den här frågan. Jag får återkomma. Jag vill bara säga att det är klart att har uppfattningar vad gäller utländsk militär närvaro i vårt vackra, fina land. Vi har som principiell utgångspunkt att det ska vara verksamheter som har en nära koppling till FN. Jag tror att det finns all anledning för försvarsministern att också bevaka detta. Jag delar försvarsministerns uppfattning att detta inte får bli någon form av vinstdrivande affärsverksamhet. Det är viktigt att man behåller tanken vad gäller kärnverksamheten i de här frågorna. Jag vill också bredda den här testverksamheten så att det inte bara blir militär testverksamhet utan att det även finns civil sådan, till exempel testverksamhet när de gäller krishantering. Jag nämnde också detta med räddningsverksamhet, och det finns andra civila ändamål som också ska finnas med i det här sammanhanget. Med detta vill jag önska fru talman, försvarsministern och alla andra som är i kammaren en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellationerna 2006/07:131 och 139 om förbud mot klusterbomber 58 Försvarsminister (): och har ställt fem frågor till mig om så kallade klusterbomber. Den första är vad jag avser att göra för att mer aktivt ska kunna ta del i ett internationellt arbete mot klusterbomber. Den andra är om jag avser att verka för ett internationellt förbud mot klustervapen. Den tredje är om jag avser att verka för att ska deltaga aktivt på den kommande norska konferensen om förbud mot klustervapen. Den fjärde är vad jag avser att göra för att avskaffa innehav av bombkapsel 90. Den femte är om jag avser att verka för att ett svenskt förbud mot klustervapen införs, däribland ett förbud för produktion av bombkapsel 90 för JAS 39 . Som svar på interpellanternas frågor får jag anföra följande. Den tredje översynskonferensen om 1980 års vapenkonvention (Convention on Certain Conventional Weapons CCW) genomfördes i . var där aktivt i frågan om en reglering av klustervapen och agerade i syfte att få till stånd förhandlingar med ett juridiskt bindande dokument som slutmål. Tillsammans med 24 andra stater, däribland , gav under konferensen sin syn på vad en framtida reglering skulle kunna innehålla, bland annat en reglering av själva användningen av klustervapen i tättbefolkade områden samt destruering och förbud mot överföring av ammunition som kan ge upphov till många blindgångare. I CCW arbetar man med en konsensustradition. Konferensen utmynnade i beslut om arbetet med klusterfrågorna som enligt många staters uppfattning inte medger den sorts debatt och resultat som frågans vikt kräver. Anledningen till att frågan om klusterbomber diskuteras internationellt är att vapnen har potentiellt allvarliga konsekvenser för civilbefolkningen i en stridszon. Det är också mot den bakgrunden som och ICRC tagit initiativ till möten om klusterfrågan utanför FN:s och CCW:s ram. är det inte klart vad dessa initiativ kommer att innebära. Många stater förordar, liksom , en tydligare reglering av användningen av klustervapen medan andra stater och organisationer kan komma att verka för totalförbud. Vad gäller den kommande norska konferensen så har det ännu inte avgjorts om, hur och när skulle vilja delta i en process som ligger utanför CCW. Samtliga vapen som Försvarsmakten har i sin arsenal har granskats ur ett folkrättsligt perspektiv av Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt. Det gäller också bombkapsel 90 till JAS 39 som tillgodoser det svenska försvarets behov av att effektivt kunna bekämpa markmål. Därmed anser jag mig ha besvarat interpellanternas frågor. 59 (): Tack, statsrådet, för svaret. Jag måste tillstå att jag är stolt över agerande i den översyn av vapenkonventionen som skedde, men jag är inte övertygad om att regleringar räcker. För eventuella åhörare vill jag kort tala om vad en klusterbomb är. Det är en kapsel som innehåller ett antal substridsdelar, alltså småbomber. När de här bomberna släpps sprids de ut över ett område. Det är meningen att de här substridsdelarna ska explodera när de når antingen marken eller sina mål. Ett av de stora problemen med klusterbomber är att om de landar på mjukt underlag, på sand, vegetation eller plöjd mark, ligger de kvar och blir blindgångare. De fungerar i praktiken som landminor med ett undantag. När det gäller landminor är det någon som har grävt ned dem. Det finns en karta för var de är. Så är det inte när det gäller blindgångare från klusterbomber. Det andra problemet är att de sprids över ett så stort område. Det är väldigt svårt att beräkna exakt var de ska falla ned någonstans, vilket innebär att de är en väldigt stor fara för civilbefolkningen. Klusterbomber anses vara det största humanitära hotet mot civilbefolkningen från ett konventionellt vapen. dör 40 människor till följd av explosiva lämningar efter krig. Förutom att de skadar och dödar människor, hindrar de också utveckling. Det svårt att återgå till normalt liv i krigshärjade områden. Områden som har täckts av klusterbomber blir väldigt svåra att odla. Det blir svårt att bruka jorden. Om man plöjer mark som är mjuk så att substridsdelarna ligger kvar odetonerade finns det en väldigt stor risk att de exploderar när man börjar gräva, vilket gör att marken blir obrukbar. Efter ett krig blir det svårt att återgå till ett normalt liv. Opinionen mot klusterbomber växer i världen. skulle kunna vara en än mer aktiv part i detta, men vi har ett problem. I vår svenska vapenarsenal ingår klusterbomber. Vi har en klusterbomb som kallas för bombkapsel 90. Det är en förfinad och väl utvecklad klusterbomb. Den ska släppas från JAS 39 . Ministern säger i sitt svar att bombkapsel 90 är viktig för att tillgodose det svenska försvarets behov att effektivt nå markmål. För mig är det orimligt att det finns klusterbomber i det svenska försvaret. Det kan inte finnas ett militärt behov av det. Jag vill påminna ministern om att vi i den här kammaren har fattat ett beslut om att gå ifrån ett invasionsförsvar. Vi ser inget invasionshot mot längre. Jag har väldigt svårt att se hur man skulle kunna använda bombkapsel 90 i internationella operationer där det svenska försvaret faktiskt gör nytta . Jag vill därför tydliggöra att jag vill fasa ut bombkapsel 90 ur det svenska försvaret. Jag har förstått att ministern inte vill det. Jag vill ställa några följdfrågor. Jag undrar hur många sådana här bombkapsel 90 det finns i det svenska försvaret. Jag undrar om ministern kan göra en uppskattning eller ge en bild av hur stort det svenska innehavet är. Jag undrar också om man på Försvarsdepartementet har fört diskussioner om att utveckla och beställa ytterligare klustervapen av olika slag till det svenska försvaret och i så fall varför. Jag vill dessutom fråga om statsrådet har någon aning om ifall det förs diskussioner inom vapenindustrin för utveckling av flera klustervapen. 60 (): Jag vill inledningsvis tacka försvarsministern för hans svar. Det är väldigt glädjande att den borgerliga regeringen uppmärksammar frågan och att det försiggår en process på departementen där man diskuterar detta. gav en utmärkt beskrivning av de fruktansvärda konsekvenser som klusterbomber kanske är klustervapen en mer adekvat benämning orsakar. Det är en stor tragedi för mänskligheten. Av försvarsministerns svar att döma tar regeringen dessa vapen på yttersta allvar, och det för att den interpellationsdebatt vi har kan föra diskussionen vidare och att vi alla som kämpar mot dessa vapen kan anta en mer progressiv hållning i den borgerliga regeringen än hos den föregående. Vi såg dessa klustervapen användas senast under sommarens , liksom i , och även på . När klusterbomber används i praktiken är det framför allt oskyldiga civila som dödas och lemlästas. Det försiggår en stark internationell debatt kring huruvida dessa vapen är moraliskt försvarbara att använda i krigsföring. De är ifrågasatta internationellt av såväl som Europeiska unionen och enskilda nationer. avgående ordförande har bett världens länder att ta tag i detta problem, och har uppmanat till utrotning av klustervapen. blev det första land i världen att totalförbjuda klustervapen, och detta år beslöt den norska regeringen att starta en världsomspännande kampanj för ett förbud mot klustervapen. Jag anser personligen att den borgerliga regeringen bör följa exempel och lägga sig på samma progressiva och tydliga linje. Inte minst eftersom självt är en exportör av vapen bör vi ha en hög moralisk ansats. Jag tycker också att vi ska titta på framgångarna med vad gäller personminor. Den manar faktiskt till efterföljd och har varit ett utmärkt exempel på hur man kan bilda en opinion som också ger konkret resultat ute på fältet. En av mina frågor till försvarsministern rörde huruvida statsrådet ville verka för ett internationellt förbud mot klustervapen. Av försvarsministerns svar att döma gör jag tolkningen att försvarsministern faktiskt vill markera detta. Det vore väldigt positivt om försvarsministern som ett första steg i denna kammare faktiskt är beredd att deklarera i alla fall att inte tänker använda klustervapen i internationella insatser. Kan du bekräfta detta ? 61 Försvarsminister (): Ja, jag kan bekräfta det. Den omständigheten att vi har bombkapsel 90 beror inte på att den är avsedd att användas i internationella insatser, utan den är en ingrediens i territorialförsvaret av . Då kan man naturligtvis som säga att vi inte har något invasionsförsvar längre nu har vi bara ett insatsförsvar för internationella insatser. Det är sant att Försvarsmakten genomgår en stor omställning, men det är ju inte sant att invasionsförsvaret icke existerar, alltså att vi inte skulle vilja ha kvar förmågan att upprätthålla vår territoriella integritet. Vi vet väldigt lite om vad som händer i ett längre framtidsperspektiv. I skyddet av vårt eget land är det nödvändigt för det svenska flygvapnet att kunna bekämpa markmål och att kunna bekämpa ytmål på marken, och för detta ändamål har vi bombkapsel 90. Då kan man fråga sig: Är då en bombkapsel som sprider ut substridsdelar och andra klustervapen moraliskt försvarbar? Det är naturligtvis en viktig diskussion att föra. har den svenska positionen varit det är också min position att ja, i sig är de moraliskt försvarbara. Det är användningen av dem och sättet man använder dem på som kan diskuteras utifrån ett moraliskt perspektiv. Det här återspeglas också i hur den internationella rätten ser ut, därför att det finns inget internationellt rättsligt förbud mot klustervapen. Däremot finns det en internationell rätt som ställer krav på hur den typen av vapen utnyttjas: att den inte används mot civila mål, att man iakttar proportionalitet och så vidare. Jag är den förste att bejaka att det finns väldigt stora problem förknippade med den användning av klustervapen som vi ser runtom i världen. Senast har vi sett det i , där det är alldeles korrekt att många civila har kommit till skada. Det finns tyvärr gott om exempel på insatser av klustervapen som har fått orimliga konsekvenser för civilbefolkningen. slutsats av detta har då varit att försöka att i internationella forum, inom FN:s ram och inom CCW-processen försöka driva opinion och arbeta för att man ska få en bindande reglering för de här vapnen. Vi har inte arbetat för ett totalförbud, utan vi har arbetat för en bindande juridisk formulering som tar sikte på hur sådana här vapen sätts in men också på vilken typ av tekniska prestanda de har. Jag tror det var som liknade effekten av klustervapen vid minor. I den internationella processen har vi ju kommit fram till ett förbud mot truppminor. Då är det naturligtvis en riktig beskrivning, särskilt om det är så att de här vapnen sprider ut substridsdelar som sedan inte detonerar. Jag kan där konstatera att bombkapsel 90 håller en väldigt hög vapenteknologisk standard i den meningen att substridsdelarna innehåller en självdestruktionsanordning som gör att det inte blir några blindgångare liggande. Den typen av tekniska aspekter på klustervapen kan man också tänka sig att få en reglering av i en sådan här internationell process.