prot · GT09118 · 2006-05-08 00:00:00 — Det får vi inte med hjälp av kurser för hundar eller genom att sätta på dem pinglor. 40 Jordbruksminister (): behöver inte vända sig till för att hitta ett bra underlag när det gäller våra stora rovdjur i de svenska skogarna och när det gäller vargen. Viltskadecenter har gjort flera mycket intressanta studier, och man har studerat den skandinaviska vargstammen. Man konstaterar att vargens bytesdjur är framför allt de vilda djuren. Det är rådjur och älg. Man bedömer också att de vilda djuren räcker för en spridning av vargen i i de naturliga utbredningsområdena. När vargen angriper tamdjur är det till får och nöt. Därför är jag glad över att gäller en ändrad paragraf i jaktförordningen, 28 §. Den ger tamdjursägare större möjligheter att skydda sin boskap. Det är synd att förringar möjligheten att med hjälp av pinglor och annat skrämma bort det vilda djuret. Här finns ett utrymme för att arbeta förebyggande och utveckla åtgärderna. Det som är mest intressant är de vargfria hundarna. Man vet att det går att dressera djuret på ett sådant sätt att djuret inte driver på vargen. Dessutom skulle hunden kunna uppmärksamma hundföraren på att det finns varg i närheten, och man kan därigenom avbryta jakten. Siffrorna om när rätten att skydda sin hund genom att skjuta vargen kan användas som ett verktyg gäller en utredning som Viltskadecenter gjorde om den skandinaviska vargen. Det var en ganska till 2005. Av totalt 152 angrepp som studerades var det i 17 fall som man skulle ha haft nytta av att använda möjligheten att försvara sin hund med vapen. Det är i det sammanhanget som forskarna drar den intressanta slutsatsen det vill jag medge att det skulle innebära att ungefär två till fyra vargar skulle få sätta livet till. Det bedöms inte påverka populationen. Men i samma andetag säger man i utredningen att om syftet är att avvärja ett angrepp är inte en ändring av lagstiftningen en prioriterad fråga eftersom det är effektivt att skrämma rovdjuret. Jag hoppas att står bakom vår djurskyddslagstiftning som säger att djur ska ha rätt till att utöva ett naturligt beteende, inte utsättas för onödigt lidande och hållas väl. 41 (): Det är precis det jag gör, och jag tycker att det gäller även jakthundar. Problemet är att de tydligen inte innefattas i de här diskussionerna. Om man nu har kommit fram till att det inte handlar om så många fall, varför finns inte det då med som en del i paketet? Vad är man rädd för? Man gick ut så tydligt och stort i en debattartikel och försökte låtsas som att man nu lyssnar, hör och vet hur alla har det. Någonstans finns den frustration som man lever och bor i. Man ser att 2530 miljoner kan läggas ut på dessa bitar men ingen lyssnar. Det här är en demokratisk fråga, som tyvärr inte landar bara på jordbruksministern utan på en politik som rör hela frågan. Förslaget blir en del i en ytterligare polarisering mellan stad och land. Ändringen av 28 § skulle jag gärna vilja ha ytterligare förtydligande av. Socialdemokraternas gruppledare har gjort gällande att den förändring som skedde , som var ett steg i rätt riktning och som vi välkomnar, också skulle leda till att man skulle ha rätt att skydda djur även utanför hägn utan att det varit ett direkt angrepp. Det kan vara intressant att höra. Och jag har fortfarande inte heller fått någon kommentar om detta att det inom sju finns kanske 500600 vargar och att det kanske handlar om 120 hundar. Vad finns det för tankar kring det, eller är det bara mandatperioden som vi pratar om? 42 Jordbruksminister (): Det här med statistik är ju alltid svårt, och pratar om 500600 vargar. Man kan väl känna en oro för att genetiken i vår vargpopulation är sådan att det kan vara svårt att komma upp till sådana nivåer. Det finns ett etappmål på 200 vargar, 20 föryngringar , och det ska göras en utvärdering när vi har nått dit. Jag vill här också framhålla att det är väldigt angeläget att vi utvecklar de förebyggande åtgärderna, för jag hoppas att vi är överens om att det är den allra bästa vägen att gå. måste skilja på det socialdemokratiska partiet och den socialdemokratiska regeringen. Det socialdemokratiska partiet har en jakt- och viltvårdsgrupp. Vi arbetar framför allt med jakt- och viltvårdsfrågor, men vi kommer där in också på rovdjursfrågorna. Det var när den gruppen bildades som det förekom en debattartikel. Regeringen har tillsatt den särskilde utredaren som ska titta på bland annat frågor kring den regionala och lokala förvaltningen och det regionala och lokala inflytandet. Viltskadecenter tycker jag har lagt fram en otroligt intressant utredning, där man visar på att den allra bästa vägen är att skrämma ett rovdjur. Men jag är medveten om att skador på hund och risken att min hund ska bli angripen av en varg är ett väldigt allvarligt problem för toleransen av rovdjurspolitiken. Det är därför som jag är mycket engagerad i den här frågan. Jag hoppas mycket på utredningen, och jag kommer att jobba vidare utifrån de möjligheter jag har inom mitt departement. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:352 om regionkontor i 43 Försvarsminister (): har frågat mig vilka avvägningar som regeringen avser att göra när det gäller verksamhet . Regeringen överlämnade skrivelsen 2005/06:131 En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret till . Syftet med skrivelsen är just att informera om regeringens inriktning avseende den fortsatta omställningen av styrning och förvaltning för försvaret. I takt med omställningen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar bör också försvarsförvaltningen minska. Funktionerna för stöd och administration har varit relativt opåverkade, som en kraftig minskning har skett av insatsorganisationen. Därför bör en omfördelning av resurser göras från stöd och administration till operativ verksamhet. har utbildningsbehovet av totalförsvarspliktiga minskat med tre fjärdedelar. Av de totalförsvarspliktiga som genomgår mönstring kommer mindre än var femte person att genomföra tjänstgöring. Det drastiskt minskade behovet av totalförsvarspliktig personal måste återspeglas även i att mönstringsverksamheten rationaliseras. I skrivelsen har regeringen redovisat hur mönstringsverksamheten bör utvecklas. Inom ramen för dagens system med totalförsvarsplikt införs ett stegvis mönstringsförfarande. I första skedet sker ett urval av den manliga delen av åldersklassen. I andra skedet kallas dem som bedöms klara kraven för lång grundutbildning till mönstring. Förändringen bör möjliggöra en överföring av anslaget om ca från till Försvarsmakten . Regeringen har genom planeringsanvisningar gett i uppdrag till myndigheterna, däribland , att utreda hur förändringarna ska genomföras och vilka konsekvenser dessa får. Myndigheternas redovisning kom in . Enligt det förslag som lämnat bör den fasta mönstringsverksamheten i och avvecklas. Enligt dagens bestämmelser bestämmer sin egen organisation. Utgångspunkten bör även fortsättningsvis vara att regeringen inte ska styra i fråga om den interna organisationen, till exempel på vilka orter det bör finnas regionkontor. I första hand bör det vara en sak för myndigheten att redovisa förslag till hur verksamheten kan bedrivas så effektivt som möjligt. Därmed inte sagt att skyldigheten att mönstra kommer att skilja sig åt beroende på var man bor i . Även i fortsättningen kommer det att behövas totalförsvarspliktiga från hela landet. I sina överväganden har myndigheten bland annat att beakta förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Av denna förordning framgår att det bör finnas särskilda skäl för att lägga ned statlig verksamhet i stödområde samt den samråds- och undersökningsskyldighet som gäller vid verksamhetsminskningen. Den redovisning som lämnats av och övriga försvarsmyndigheter kommer att analyseras inom . Regeringen kommer i samband med budgetpropositionen att återkomma till med en redovisning i fråga om hur regeringen anser att anslaget för bör förändras. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 44 (): Jag har ju lovat att ta emot svaret för räkning. Jag passar bara på att knyta ihop med föregående debatt, frågan om vad man kan ha armén till. I , fall, hade man ungefär 20 000 vargar. Det var alltså armén som höll efter att det inte blev en större stam. Efter gick den från 20 000 till 45 000 vargar, vilket man nu med ett uttag på 15 00017 000 vargar klarar av att hålla , men man klarar inte av att minska stammen. Det går fort när de väl kommer förbi en viss kritisk massa. Men det var inte det vi skulle prata om, utan vi skulle prata om . Jag vill tacka försvarsministern för svaret på interpellation. Själv har han inte möjlighet att vara här , eftersom han är på ett inplanerat besök i i norra . Svaret från försvarsministern är tyvärr ganska innehållslöst. Jag ser emellertid en, om än ganska svag, positiv signal i försvarsministerns svar, nämligen hänvisningen till att måste beakta förordningen om regionalt utvecklingsarbete, enligt vilken det måste finnas särskilda skäl för att lägga ned statlig verksamhet i ett stödområde. Jag vill därför fråga försvarsministern om hon ser några särskilda skäl för att lägga ned regionkontoret i . För min del kan jag inte se några sådana skäl. Även generaldirektör , som har lagt fram det förslag som vi nu diskuterar, hade vid sitt besök i svårt att peka på något annat skäl för nedläggning än en marginell ekonomisk vinst, vilket även det kan diskuteras. Enligt medierna efterlyste han i praktiken en politisk signal för att ompröva sitt förslag om nedläggning. Merkostnaden är hur som helst försumbar. Däremot finns det en rad särskilda skäl för att behålla den väl inarbetade verksamheten i : 1.Det är oacceptabelt att hela norra inte ska ha ett enda mönstringskontor. yta utgör av yta. 2.Ungdomar från norra måste behandlas likvärdigt med ungdomar från när det gäller mönstringen. är försvarsviljan och viljan att mönstra starkast i norr och allra starkast i . En nedläggning av regionkontoret i skulle få en negativ inverkan på försvarsviljan bland den breda allmänheten. 3.Kunskap och kompetens när det gäller specifika norrlandsförhållanden finns endast vid Norrlandskontoret i . 4.Mönstringsverksamheten står inför stora förändringar. Enligt planerna ska ett första urval göras via Internet. Om detta system fungerar vet ingen. I det läget blir det mer riskabelt att lägga ned verksamheten vid det enda mönstringskontoret i mellersta och norra . 5.Pliktverket kan utveckla samarbetet med andra myndigheter när det gäller urval. Det är dessutom absurt att lägga ned en väl fungerande verksamhet i och flytta sysselsättningen därifrån till , som andra statliga myndigheter omlokaliseras från till för att något kompensera den tidigare garnisonnedläggningen. Åtminstone hälften av ca 40 kvalificerade arbetstillfällen som finns vid i måste behållas också av regionalpolitiska skäl. Staten måste skaffa sig en helhetssyn på sin verksamhet och inte ge med den ena handen och ta tillbaka med den andra. Sammanfattningsvis är det ingen tvekan om att det finns mycket starka särskilda skäl att behålla regionkontor i . Jag hoppas att försvarsministern håller med om detta och ger generaldirektören för den politiska signal för att ändra sitt förslag om nedläggning som han faktiskt har efterlyst. 45 Försvarsminister (): Jag kan instämma på en punkt och det är att det gäller att ha en helhetssyn på den här frågan. Helhetssynen handlar om vilka möjligheter som finns att effektivisera mönstringen nu när vi inte ska ha en stor grupp till värnpliktstjänstgöring utan det handlar om att välja ut en mindre grupp. Dessutom har vi möjlighet att nyttja modern teknik som inte har funnits tidigare för att se till att mönstringsförfarandet är rationellt. Det är det frågan handlar om. Vi anser att det inte ska gälla några särskilda regler på försvarsområdet. Vi har en helhetssyn på svensk förvaltning, nämligen att den ska bedrivas så effektivt som möjligt. Man ska lösa sina uppgifter och arbeta effektivt. Om myndigheten klarar av att genomföra urvalsprocessen med hjälp av modern teknik på ett sätt som innebär att vi kan föra över pengar att använda operativt i Försvarsmakten är det en bättre användning. De myndigheter som hör till försvarsområdet och är stödmyndigheter har inte påverkats särskilt mycket av nedläggningar och förändringar. Det är dags att man med helhetssynen på omställningen av försvaret även kräver att deras processer och arbete ska effektiviseras. Vem ska då besluta om hur och var den organisation som ska uppfylla krav på allmän mönstringsplikt och se till att vi kan ta ut de bäst lämpade organiseras? Det är en uppgift för att tala om det. Jag tycker att hur organisationen ser ut fortfarande ska vara en uppgift för . Det som jag, och regeringen har anledning att granska mycket noga är om det är möjligt att använda modern teknik när man tar ut de värnpliktiga. Det är den stora och viktiga frågan som lagstiftare och de som ska upprätthålla lagen och se till att detta genomförs i myndigheterna har anledning att granska noga. Det kan finnas osäkerhet om hur snabbt ett sådant teknikstöd kan genomföras och användas. Det är det som generaldirektören ber om en granskning av, inte hur kontoren ser ut och var de ligger i landet. 46 (): I svaret hittar jag inte några särskilda skäl och ingen signal. Att bibehålla kontoret i skulle medföra en marginellt ökad kostnad i förhållande till anslagsramen. Det skulle rädda ett stort antal arbetstillfällen och ge ett mönstringskontor på närmare håll för en majoritet av geografiska yta. Jag fick en hänvisning till helheten när det gäller uppdraget att rekrytera. Det är naturligtvis deras huvudsakliga ansvar. Att det skulle motsäga ett kontor i får jag inte riktigt ihop. Talet om modern teknik förstår jag inte heller riktigt. Att det inte skulle vara möjligt att använda sig av modern teknik i verkar lite underligt. Jag kanske har missförstått det hela. Jag frågade efter särskilda skäl. Jag har inte hört att du har gett det. Signal har jag absolut inte uppfattat någon. 47 Försvarsminister (): blir diskussioner kring frågor mer förvirrande än klarläggande. Grunden till att man över huvud taget bedömer att man kan göra ordentliga besparingar på är att man använder ett modernt IT-baserat urvalssystem som innebär att man behöver kalla mycket färre till uttagning till mönstring. Det är grunden. Det systemet kan naturligtvis användas på alla möjliga ställen. Det är inte det som är problemet. Det leder till att betydligt färre värnpliktiga än behöver inställa sig personligen på mönstringen. Det blir då dyrt att ha en regionorganisation som får väldigt få ärenden. Det är färre som ska prövas inför den slutliga uttagningen. Det blir ett sårbart kontor, har man sagt från när man har diskuterat detta. Det blir för få ärenden på det kontoret. Kostnaden är inte försumbar. Kostnaden för att upprätthålla det är, trots reskostnaderna, 10 miljoner. Det bedömer man att besparingen blir om man stänger det. Det är en tiondel av hela besparingen. Det är långt ifrån betydelselöst när man diskuterar fortsättningen. Ska man då fylla så att det inte blir så sårbart? Det enda sättet är att låta ungdomar från åka upp och göra sin mönstring i . Det ska då jämföras med den oro som känner för att ungdomar från Östersundsområdet ska åka till . Utgångspunkten är att situationen blir annorlunda mot . Det är betydligt färre. Den allvarligaste prövning som ska ske är om vi kan förlita oss på ett sådant här teknikstöd. Det måste vi granska noga så att det är rättssäkert. Detta ankommer på mig, och har nog också anledning att titta på detta i samband med budgetdebatten. Om vi tror på det blir det ett betydligt mindre antal än som ska inställa sig. Då måste vi också se till att det finns erforderlig kompetens där de kommer kanske inte år ett och år två men på . säger att om vi har kvar för många regionkontor blir de sårbara också ur kompetenssynpunkt. Det är på det området prövningen sker. Vi kommer då till frågan om den regionalpolitiska granskningen. Man tittar på om det finns sådana skäl. Det är fortfarande som har att göra detta. Frågan om var man har sin lokala organisation är inte en fråga för regering och riksdag. Myndigheten måste själv granska detta. Om man hos myndigheten kommer fram till att det finns sådana får man naturligtvis titta på hur strukturen ska förändras. Vi är inte där . Det första och viktigaste steget är att vi ska ha ett bra, rättssäkert och tryggt system för att ta ut de värnpliktiga. 48 (): Ministern använder sig av argumentation för hur man ska få en effektiv hantering. Ur ett regerings- och riksdagsperspektiv måste man ändå väga in de åtgärder som till exempel vidtagits då det har varit en hel del omlokalisering. Någonstans blir det dubbla signaler när man flyttar saker dit och tar saker därifrån. I stället borde man fundera på hur man kan använda sig av dem som redan är lokaliserade där och se till att de får möjlighet att vidareutvecklas. Beträffande att det skulle vara dyrt så kan man, med tanke på att det finns kontrakt och att det kommer att betalas lokalhyra , tycka att det åtminstone i det korta perspektivet inte verkar bli någon stor besparing att flytta på detta. Och sårbarheten jobbar man mycket med uppe i . Man försöker sammanfoga de olika delarna av myndighetsutövning som finns för att på ett betydligt bättre och smartare sätt använda sig av de olika kompetenserna och kunna göra förstärkningar. Man har kommit en bit på väg med detta. Jag tackar återigen för svaret. Men jag har inte uppfattat signalen till . Och jag misstänker att jag inte heller i ministerns sista inlägg kommer att få något svar på det. 49 Försvarsminister (): I takt med att arbetet med ett nytt mönstringssystem går vidare inom kommer flera frågor som myndigheten själv tittar på, bland annat om ungdomar ska behöva resa till eller om det ska finnas mönstringslokaler på andra ställen i , så att de inte behöver göra långa resor. Allt detta tittar Försvarsmakten på. När det gäller omställningen uppe i i samband med försvarsomställningen är det riktigt att det är ett stort åtagande som regeringen har gjort för att skapa en ny bas för utvecklingen i och den delen av inland. Den är viktig och framåtsyftande nu när försvarets arbetssätt och försvarets volym inte behövs i samma utsträckning som . Vad är då signalen, frågar ? Den signal som vi i riksdag och regering ska ge kan inte handla om att vi ska detaljstyra myndigheterna när det gäller på vilka ställen som de ska ha lokalkontor. I det här fallet, och det är viktigt, ska riksdag och regering se till att vi har ett rättssäkert och tryggt uttagningssystem av de värnpliktiga som inte missgynnar någon del av landet men som fungerar även om vi använder modern teknik. Och hur snabbt ett sådant system ska tas i bruk är den stora frågan. Och det är på den punkten som generaldirektören i också vill ha en tydlig försäkran om att det inte handlar om att införa ett system så snabbt att man riskerar att inte kunna ta ut de värnpliktiga på ett tryggt och säkert sätt. Det handlar inte om lokalerna utan om teknikstödet i sig. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:323 om Försvarsmaktens subarktiska förmåga 50 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslut ska efterföljas så att en situation lik den som beskrivs i interpellationen inte uppstår igen i relationen mellan riksdag, regering och Försvarsmakten. I interpellationen redovisar frågan om försvarspolitiska inriktningsbeslut och Försvarsmaktens förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat. Jag vill börja mitt svar med att erinra om att den fråga aktualiserar genom sin interpellation, efter en anmälan av själv, behandlas av . begärde sålunda att skulle granska om jag och regeringen brustit i instruktionerna till Försvarsmakten om krav på att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i subarktiskt klimat. Utskottets granskning är ännu inte avslutad. Jag avvaktar självklart utskottets bedömning av frågan. Som en upplysning till kan jag dock säga följande. Med en skrivelse begärde att skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits gentemot Försvarsmakten med anledning av beslut angående insatsorganisationens omfattning och utveckling såvitt avser förmåga och kompetens för strid i subarktiskt klimat (granskningsärende 2005/06:10). överlämnade den begärda redovisningen till genom en promemoria. I promemorian redovisas bland annat följande: regleringsbrevet med inriktning om hur Försvarsmakten ska genomföra utbildnings- och övningsverksamheten, ändringar av regleringsbrevet dels om verksamheten i , dels om förbandens förmåga och kompetens att kunna uppträda i urbaniserad miljö och subarktiskt klimat, budgetpropositionen med skrivningar om förmågan att uppträda i urbaniserad miljö och strid i bebyggelse samt i subarktiskt klimat samt regleringsbrevet med inriktning på förmågan att kunna uppträda i urbaniserad miljö och subarktiskt klimat. Till detta vill jag lägga att och jag diskuterade frågan om kravet på subarktisk förmåga vid budgetdebatten om försvaret här i kammaren . Jag sade då att det var alldeles klart vad har sagt och att det inte finns någon ambition från regeringens sida att det beslutet inte ska genomföras. I övrigt vill jag hänvisa till det underlag som redovisats till . Avslutningsvis vill jag erinra om att regeringen styr myndigheterna under regeringen främst genom myndigheternas instruktioner, de årliga regleringsbreven och enskilda regeringsbeslut. beslutas i allmänhet direkt efter det att har fattat beslut med anledning av budgetpropositionen . I regleringsbrevet ger regeringen myndigheten dels de uppdrag som behövs för att genomföra den verksamhet har beslutat om, dels de övriga uppdrag som behövs för myndighetens verksamhet. Det förekommer att regeringen beslutar om ändringar av regleringsbreven under löpande budgetår. Jag anser att den ordning som råder ger goda förutsättningar för att beslut på olika områden kan få fullt genomslag också i myndigheternas verksamhet. 51 (): Jag tackar försvarsministern för svaret, även om jag inte känner mig helt nöjd med det. Vi har debatterat detta, och jag har ställt frågor i olika sammanhang. Jag ska rekapitulera lite grann hur ärendet har behandlats så att vi ska få förståelse för vad det egentligen handlar om. behandlade betänkandet försvarspolitik 20052007. Av beslutet framgår klart och tydligt följande: Det är viktigt att behålla och utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat i de olika förbanden. beslut var enhälligt. Det fanns inte en enda röst mot detta. I regeringens regleringsbrev till Försvarsmakten med anledning av detta beslut borde det enligt min mening ha framgått att detta gäller i fråga om subarktisk förmåga och strid i bebyggd miljö, men speciellt subarktisk förmåga. Men det står inte ett ord i regleringsbrevet om det. Subarktisk förmåga omnämns inte ens. Jag vill därför fråga: Varför? Var det ett förbiseende eller ett medvetet utelämnande? Och jag vill gärna att ministern svarar på den frågan. I Försvarsmaktens ramvillkor till förbanden och pm från framgår det i avsnittet som handlar om helikopterförbanden hur Försvarsmakten har uppfattat detta. Där står följande: Subarktisk förmåga vidmakthålles ej. Detta vet jag. Jag överlämnade detta pm och ramvillkoren till försvarsministern vid den förra debatten. Det framgår inte av deras direktiv att de ska upprätthålla subarktisk förmåga för helikopterförbanden. Ändå säger vi att det gäller för alla förband. Försvarsmakten skriver: Subarktisk förmåga vidmakthålles ej. Det är tydligt att Försvarsmakten inte visste vad beslutat i frågan. Vidare säger i sina ramvillkor: Inriktningen innebär en ambitionssänkning relativt dagens subarktiska förmåga.