prot · GT0958 · 2006-01-19 00:00:00 — , däremot, vill att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att PTS riktlinjer ska ses över för att förhindra försämring av postservicen i glesbygd. Det är ungefär vad jag yttrade i mitt inlägg , att det kanske är just det här man behöver göra. PTS regler är , . Det är därifrån man har hämtat riktlinjerna. Det är fortfarande dessa man har och som kanske måste ses över. Det kanske inte är så att man behöver ändra hela postlagen för att man ska kunna tillfredsställa de behov som finns i glesbygden. Jag tycker att det är att ta till övertoner när man yrkar att staten måste säkerställa en för medborgarna väl fungerande postgång. Vem säger emot i det avseendet? Framgår inte detta av utskottets hela betänkande? påstår att det är hon som har de skarpa förslagen som skulle lösa de problem som finns. Det är lite förvånande. 162 () replik: Jag kan bara säga: Sorry, . Det finns inget tillkännagivande i detta betänkande. Det finns ingenting som gör att det kommer att hända något med Posten. Jag har haft väldigt många kontakter. Jag kan hänvisa till en som säger bland annat så här: Det känns som om den enda framkomliga vägen nu är politisk. Vilken postservice vill vi ha i ? Vad får det kosta? Är helt enkelt för ogint när det gäller postservice till medborgarna? Det fungerar inte i , . Åk gärna med mig hem och ut till . Tänk dig som den här, när det börjar snöa och man har ett eget företag som man ska sköta och ska in och byta om för att åka med posten och kanske hämta sin post. Det funkar inte. För mig är det viktigt att det ska fungera för alla människor. Det tycks inte vara viktigt för . 163 () replik: Jag frågar återigen: Vad skulle vi ha tagit ställning till i så fall, och vilken är den revolutionerande förändringen i förhållande till uttalandet? Jag läser innantill: tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att staten måste säkerställa en för medborgarna väl fungerande postgång. Vem säger emot det, ? Vem har en annan uppfattning? Var i betänkandet finns inte detta? Var i lagstiftningen finns inte detta? Var i lagstiftningen finns det inte med att det ska finnas en väl fungerande postgång i hela landet? Det är väl inte något revolutionerande. Jag kan däremot hålla med om att man kanske skulle ha tittat lite extra noga på yrkande att man skulle se över reglerna. Det är sant att reglerna för PTS behöver ses över. Jag tänker inte yrka bifall till motion, men det är möjligen det man ska göra. 164 () replik: Det är ju märkligt. erkänner att det finns förslag som man egentligen borde ha yrkat bifall till, men man gör det inte. Varför gör man det inte? 165 SKÅNBERG (kd): Det är nog inte dag . Det är inte som du har framför dig. Det är Skånberg. Det har varit många virriga saker. Vi tackar för hjälpen, men rätt ska vara rätt. Det är inte yrkande, utan Skånbergs i just den här frågan. Jag har nya glasögon och nytt skägg, men i övrigt är vi olika. 166 () replik: Jag vill göra ett klarläggande. När det gällde frågan om utplaceringen av postlådorna fanns det ett antal yrkanden. hade en motion med ett yrkande. Det var det jag sade att man kanske skulle fundera på om man skulle ha diskuterat mer ingående. Det var inte något yrkande, utan en motion. Jag ber om ursäkt om det har blivit oklart. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället Föredrogs trafikutskottets betänkande 2005/06:TU4 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175). 167 (): ska nu behandla betänkandet Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Propositionen föreslår bland annat att målet för politiken för informationssamhället ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. För att uppnå målet föreslås tre delmål som avser kvalitet, hållbar tillväxt och tillgänglighet. I propositionen beskrivs också vidtagna och kommande åtgärder under delmålen. Vidare anges hur regeringen avser att förbättra förtroendet för IT och samordningen av politiken. Därutöver föreslås en ny lag om nationella toppdomäner för på Internet. Den nya lagen syftar till en säker och effektiv administration av nationella toppdomäner för och till att möjliggöra statlig insyn över nämnda administration. Vidare föreslås två ändringar i ledningsrättslagen som innebär att det blir möjligt att få ledningsrätt för tomma tunnlar, kulvertar, rör och andra liknande anordningar om man senare ska använda anordningen till att genom den dra fram en ledning som bland annat ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål. Vid behandlingen av propositionen har utskottet behandlat 68 yrkanden. Till betänkandet har fogats 21 reservationer. Med detta, fru talman, vill jag överlämna åt företrädarna för de enskilda partierna att redovisa sina ställningstaganden i utskottets behandling. 168 (): Jag vill yrka bifall till den gemensamma alliansreservationen nr 1 med begäran om avslag på propositionen. I övrigt stöder jag naturligtvis alla de reservationer som och allianspartierna gemensamt har gjort. Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Rubriken på regeringens proposition väcker nyfikenhet och entusiasm. Vilka klokheter kommer man med? Ska återigen bli ledande som IT-nation? Man blir besviken. kommer att halka ned ytterligare på IT-listan. Regeringens analys av vad som behöver göras är ytlig. Man tar inte chansen att formulera en strategi som skulle ge vårt land förutsättningar att bli ledande igen. Det har genomförts en massa utredningar och rapporter om vad som krävs för att ska nå målen. är det att genomföra den politik som sätter främst på IT-kartan igen. Allianspartierna i trafikutskottet har samlats kring en gemensam strategi som anger ett tydligt ledarskap för den svenska IT-politiken med ökade satsningar på forskning och utveckling och bättre villkor för företagande som kan ge en tätposition i världen igen. Alla måste också få möjlighet att använda IT och ta del av utvecklingen. En viktig förutsättning för en positiv IT-utveckling är ett gott företagarklimat och en positiv inställning till forskning och utveckling. Nya idéer utvecklas ofta i små företag som växer sig stora om det finns grogrund för det. Alltför få människor väljer att starta och driva företag i som kan ligga till grund för ökad ekonomisk tillväxt och bland annat främja IT-utvecklingen. Vi måste minska byråkratin och krånglet för småföretagare, sänka arbetsgivaravgifterna och underlätta tillgången av riskvilligt kapital. Allianspartierna vill stärka forskningen. Framstående forskning inom IT-området är en viktig grund för framtidsmöjligheter. Det behövs en ökning av anslagen till forskningen i små- och medelstora företag och till forsknings- och utvecklingsprogram i samverkan med näringslivet. Det krävs också en ökad kommersialisering av forskningsresultaten. Vi föreslår bland annat att för att stimulera forskningen behöver staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar för sådan kommersialisering. Vi vill införa ett belöningssystem genom vinstdelningspaket som erbjuder forskare royalties, delägarskap eller optioner i företag. Lärarutbildningen måste också anpassas till IT-samhället. Skolan är en av de viktigaste aktörerna för att se till att den nya generationen kan hantera det nya IT-samhället. Vi vill därför att man utvecklar en långsiktig plan för lärarutbildningen, för både grund- och vidareutbildningen inom IT och bland annat stärker kompetensen när det gäller etiken. För att våra medborgare ska kunna ha nytta av samhällets IT-tjänster måste dessa utvecklas på den enskilda människans villkor. Om kommuner och staten ska kunna rationalisera sin verksamhet och service till medborgarna krävs att alla kan ta del av systemen och förstå hur man använder dem. har stora grupper i vårt samhälle svårigheter att hantera Internet och står då utanför en del av samhällsservicen. Det offentliga måste vinnlägga sig om att utgå från brukarnas möjligheter. Annars kommer aldrig 24-timmarsmyndigheten att bli verklighet. Här kan samhället ta ansvar för att driva utvecklingen och visa kraftfullt ledarskap. En sak som vi bör fundera över är att man i klarar sin bredbandsutbyggnad utan att spendera några skattepengar. Landet har en uppbyggnad som är lik . Vi borde studera hur de går till väga och lära oss. Utbyggnaden av bredband har inte gått i den takt som många hoppades på. Osäkerheten kring spelreglerna har fördröjt utbyggnaden. Enligt vår mening är själva grunden för regeringens bredbandspolitik felaktig. Genom att redan från början lägga energin främst på hur stöd och subventioner skulle utformas gick man miste om den dynamik som skulle ha kunnat prägla bredbandsdiskussionen. Resultatet av regeringens statsbidrag för bredbandsutbyggnaden håller inte oväntat på att bli ett kommunalt bredbandsmonopol. Risken är stor att detta kommer att leda till att kommunerna även kommer att stå för den framtida driften. En sådan utveckling, fru talman, vore mycket olycklig. 169 (): Jag står bakom samtliga reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 1. En politik för IT-samhället måste bygga på visioner, visioner om hur samhällsbygget ska dra nytta av ICT och hur detta ska hanteras för att ge maximalt genomslag. Den proposition som dagens betänkande bygger på saknar mycket av den handlingskraft som borde ha funnits och som en stark regering borde kunna åstadkomma för att peka ut en riktning och en kurs som underlättar när det gäller samhällets behov av vägledning för att kunna bli framgångsrikt i kampen mot andra länder som tävlar om att bli de mest framgångsrika, både på detta område och på områden som ICT-området har att stödja. Inte mycket av detta står att finna i förslagen. Ett av de områden som länge misskötts är vårdområdet. Som exempel finns på byggsidan någonting som heter ByggAMA som ger anvisningar, ibland mycket detaljerade, kring standarder och val som byggmästare följer när de bygger hus och byggnader. Det innebär inte att alla byggmästare bygger likadant eller har samma arbetsgivare. Det innebär inte heller att alla hus är fyra våningar höga. Men alla har trapphus, och alla har fönster. Alla är anpassade för att människor ska kunna bo i dem, oavsett var de kommer ifrån och hur de ser ut. Det finns standarder och anvisningar som underlättar och möjliggör byggande från norr till söder. Inom vårdområdet, inom IT, har det tillåtits allt möjligt som innebär att vi har en vid flora av system som inte kan kommunicera med varandra och därmed omöjliggör en effektiv kommunikation mellan vårdgivare. Gemensamma standarder på vårddokumentationsområdet skulle möjliggöra ett utbyte av information vid behov och vara till gagn för patienten. Jag vill understryka att det inte handlar om samma system eller gemensamma system utan om system som kan prata med varandra. Det skulle också underlätta för leverantörer av program för vården som då skulle kunna bygga olika delar, större eller mindre, för det behov som vården har av dokumentation, säkra på att just deras moduler passar ihop med andras. Vårdområdet har för oss hög prioritet och förtjänar ett bättre öde än det fått. 24-timmarsmyndigheten är ett annat område som borde fått högre prioritet mycket tidigare. satsar regeringen på en omorganisation med en ny myndighet för bland annat detta område. Vi önskar naturligtvis den personal lycka till som fått detta som sin uppgift och hoppas att arbetet får hög prioritet. Men vi beklagar att det tagit att komma fram till att arbetet varit underprioriterat och med otydlig ledningsstruktur. En handlingsplan för detta arbete måste nu komma på bordet. ICT-området har en stor utvecklingspotential som stöd för många områden. Inom området hållbar utveckling lämpar det sig särskilt bra då det kan bidra till mindre resande med hjälp av virtuella möten, konferenser och besök. Det kan underlätta styrning av lastbilar, paket och gods, dirigera bilar till effektivare resvägar och underlätta handel. Det kan effektivisera tillverkningsprocesser och minska utsläpp, styra temperaturen i villor och optimera uppvärmning. Detta är ett angeläget område, där många tillämpningar återstår att konstruera. Tillgängligheten måste vara god för våra medborgare. När ICT-området utvecklats har många kommit på efterkälken. Våra äldre är en sådan grupp, invandrare och lågutbildade andra grupper. Funktionshindrade av olika slag har också utestängts. Det är angeläget att inte diskvalificera grupper från möjligheten till en god information. Särskilda satsningar, kanske i vissa fall tydlighet i myndigheters regleringsbrev, kan behövas för att rätta till och förbättra tillgängligheten. I detta sammanhang kan också påpekas att jämställdhetsperspektivet ofta glöms bort och måste genomsyra all utveckling och verksamhet inom ICT-området. Satsning på utbildning måste vara ett prioriterat område för att man ska kunna ta till sig den nya tekniken. Regeringens satsning på 30 miljoner för mindre företag kommer inte att lämna några större spår i kompetensnivån hos dessa medarbetare. Ett rejält kompetenslyft är vad som behövs och åtgärdsförslag för att åstadkomma detta. Internet är en viktig källa till information, kunskap och glädje för många. Det är också en källa till brott, kränkningar och elände för utsatta. Nästan rapporteras om missbruk på olika sätt, om personer som trakasseras, kränkande och hetsande uttalanden om personer eller folkgrupper, bilder på lättklädda personer, mestadels flickor, som cirkulerar för evigt på nätet och övergrepp som barnpornografi. Vi har läst om personer som tagit livet av sig för att man hetsat mot dem via Internet eller på grund av e-mobbning. Så sent som i gårdagens Dagen står det om mobbning via Internet, en ny plåga. På grund av detta och många andra saker är det mycket angeläget att vi stöder de initiativ och arbeten som på olika sätt verkar för ett renare och bättre Internet. Internet bygger på tillgänglighet, tillit, trygghet och trovärdighet. Tillgänglighet för så många som möjligt att kunna komma åt och använda det. Tillit att våga använda nätet för information, service och tjänster. Trygghet att veta att det finns fungerande lagstiftning som skyddar mig som konsument, fungerande betalningslösningar med mera. Även trygghet att veta att jag och mina barn förskonas från de obehagligheter som jag nämnde. Trovärdighet i den information vi söker, kvalitetsstämpel på viss information som därmed gör den tillförlitlig. En stark handlingsplan för att komma till rätta med avarterna inom ICT-området och öka användbarheten är önskvärd och nödvändig. Sist men inte minst vill jag uppehålla mig lite vid integritetsaspekterna. Det är lätt att samla information med datorer och från datorer. Det är lätt att lagra och söka den informationen. Det är lätt att bruka och missbruka den. Låt oss vara eftertänksamma och försiktiga vid upprättandet av nya möjligheter som medför intrång i den personliga integriteten. Varje liten åtgärd för sig är säkert lovvärd, men summan kan bli väldigt stor. Det vi gör hade vi nog inte godkänt . Det vi gör skulle vi nog inte godkänna . Vi befinner oss på ett sluttande plan. Låt oss se till att det planet inte lutar för brant. 170 (): Jag vill yrka bifall till reservation 4 om samverkan inom offentlig förvaltning. Det bästa med den proposition vi diskuterar är faktiskt rubriken. Det säger jag inte för att raljera, utan jag tycker att den är bra. Vi går ju från en separat IT-politik för samhället till att ha en politik för IT-samhället. Enligt är det åtta av tio svenskar som använder Internet. Halva befolkningen har bredband hemma. Två av tre handlar på nätet. Nio av tio använder mobiltelefon. Det mesta genomsyras av att vi lever i ett informationssamhälle, på gott och ont. Rätt använd kan IT ge oss bättre sjukvård, effektivare transporter, minskat miljöslitage och en ökad välfärd. IT är till för människan och inte tvärtom! Baksidan är dock svart: På Internet frodas kriminaliteten, också med pedofili och ekonomisk brottslighet. Många människor saknar förtroende för Internet. Precis som har jag också läst reportaget i går i tidningen om e-mobbning. Det är en avskyvärd företeelse som vi måste bekämpa på alla sätt. Jag rekommenderar er att läsa ledare om att vi måste utveckla ett sunt och moget förhållningssätt till Internet. De mål som regeringen lägger fram i propositionen är därför välkomna. Ett hållbart IT-samhälle för alla är närmast ett självklart mål. Delmålen har jag indirekt redan berört: förbättrad livskvalitet och förtroende, hållbar tillväxt samt tillgänglighet och säkerhet. Jag har absolut inga invändningar mot de målen. Borde vi inte då vara nöjda med regeringens hantering av IT-frågorna och köpa allting som står i propositionen? Nej, långt ifrån! Allianspartierna har, precis som sagts tidigare, utvecklat sina tankar i en gemensam motion och visat på brister i regeringens proposition. Det vi framför allt saknar är en konkret handlingsplan för hur man ska jobba mot de här viktiga målen. Jag vill nu koncentrera mig på reservation 4 om samverkan inom offentlig förvaltning. Hur har inte vi kristdemokrater kritiserat regeringen för dåligt ledarskap på detta område? har uttalat kritik. har uttalat kritik. Men regeringen bara tillsätter nya arbetsgrupper och skapar nya myndigheter i stället för att sätta fart på de befintliga myndigheternas IT-tjänster. Visst finns det goda exempel bland myndigheterna. Man kan deklarera på nätet. nya hemsida är bra. Men vi hade varit mycket längre på väg om regeringen följt vårt råd och utsett en nationell IT-samordnare eller IT-general. E-tjänster måste utpekas i regleringsbreven till myndigheterna och då inte som fromma förhoppningar. Vi tror inte att den nya förvaltningsmyndigheten kan lösa problemet. Det är regeringens ansvar att driva utvecklingen framåt med kraft! Låt mig citera vad trafikutskottet skriver i enighet på s. 27 i betänkandet: Utskottet vill lyfta fram betydelsen av samordning och ett tydligt ledarskap i förändringsarbetet inom IT-politiken och i sammanhanget då erinra om att har ett samordningsansvar för frågor om användning av informationsteknik. Sist, fru talman, vill jag nämna något om konkurrensfrågor inom teleområdet då gäller det alltså reservation 19. Vi har framfört klagomål på konkurrensen inom teleområdet. Bit för bit har regeringen hörsammat oss, men fortfarande finns det brister. I skrev flera företagsledare en vädjan till infrastrukturministern att ingripa mot Sonera för att inte riskera bredbandsutbyggnaden i . Från flera håll klagas det på kommunala bredbandssatsningar med egna bolag som ibland sätter konkurrensen ur spel. Jag tänker då på stadsnätens utbyggnad. Från glesbygden får vi ofta klagomål på att det går långsamt. har också i en ny rapport uttryckt klagomål över Telias hantering av bredbandsmarknaden. Precis som anser jag också att regeringen har fördröjt bredbandsutvecklingen med alla sina komplicerade bidragssystem. Och när väl bidragen utlovats höll regeringen inne pengarna. Det skapar inte förtroende, och förtroende är vad som behövs på detta område för att den goda användningen av IT ska öka och ge människor ett bättre liv. Det vill vi kristdemokrater arbeta för. 171 (): Som jag sade i mitt tidigare inlägg har det blivit snarare regel än undantag att utlovade propositioner från regeringen levereras starkt försenade till , så ock den IT-proposition som vi nu debatterar och som ligger till grund för det här betänkandet. är den här. Dessvärre bidde det dock inte mycket mer än en tummetott, skulle man kunna säga fina mål, som och andra har understrukit, mål som vi alla kan ställa oss bakom, men ingen handlingsplan, ingen konkretion och ingen uppföljning. Lyssna på det här: Tyvärr blir det samlade intrycket att propositionen inte är någon proposition utan primärt en skrivelse där regeringen redogör för gjorda satsningar, den rådande situationen och antyder vad man kan komma att göra framöver. Denna sista mening är inte min kritiska bedömning utan omdömet från branschorganisationen , som samlar mer än 500 företag runtom i landet på IT-området. De är bekymrade över bristen på konkretion och substans i regeringsförslaget. Flera andra har kommenterat rubriken på propositionen: Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. Den är bra. Den antyder att regeringen har förstått att IT-frågorna numera är en alltmer självklar och avgörande viktig del på de flesta områden i vårt samhälle. var tidigt ute med engagemang och Internet, . har många länder hunnit ifatt oss och till och med hunnit förbi oss. Vissa länder, som och , tog många delar av den svenska framsynta förslag och har genomfört viktiga delar av den på sin hemmaplan. I låter vi marknaden hantera IT-infrastrukturen. Det har lett till att det kvar på marknaden i stort sett bara finns tre stora aktörer. IT-motorvägarna, om man får kalla det så, i form av optofiber ligger tätt i triangeln StockholmGöteborgMalmö. Här finns gott om fiber, liksom längs från och norrut, uppåt mina trakter. Men i övrigt är det glest, och konkurrensen är närmast obefintlig. De som totalt dominerar den svenska marknaden nu är: 1.Telia Sonera, före detta svenska och finska televerken, 2.Telenor, före detta norska , och 3.TDC Song, före detta danska . Det är de tre stora. Trots regeringens tillkortakommanden på IT-området är det mesta vi företar oss i samhället relaterat till IT-system av olika slag, Internetanvändning och kommunikation mellan människor, mellan maskiner och mellan människa och maskin. IT och IT-infrastrukturens betydelse kan jämföras med betydelsen av väl fungerande vägar och järnvägar, elförsörjning och teleförbindelser. Det är här som mycket av våra kritiska synpunkter från kommer in. Vår vision om en digital allemansrätt det har ni väl hört talas om innebär att alla människor och alla företag dels har den utbildning och kompetens som behövs, dels kan få tillgång till en snabb och pålitlig IT-uppkoppling, både hemma och på jobbet, och att hela samhället tillgodogör sig de möjligheter som IT erbjuder. Den visionen får vi uppenbarligen fortsätta att kämpa för. I regeringen förefaller det inte finnas någon tid, inget intresse och inget riktigt engagemang för en framsynt och konkret politik när det gäller IT. För att alla vackra ord i propositionen med den fina titeln ska vara värda någonting måste de också leda till tydliga politiska åtaganden och åtgärder som driver utvecklingen framåt. Det räcker inte med vackra ord. Det här är propositionens och betänkandets allra svagaste sida. Det är nu behandlade en samlad IT-proposition senast. Då var det informationssamhälle för alla, om ni minns. När man tittar tillbaka på den propositionen och debatten kring den slås man av att tiden, om inte stått stilla så har det i alla fall inte blivit särskilt mycket konkret uträttat, åtminstone inte i . Redan i den propositionen var det väldigt många fina formuleringar, till exempel: återkomma, utreda, överväga och sträva mot. Internets genombrott 1994 var startskottet för en allt snabbare digitalisering av verksamheter både i näringslivet och i samhället i övrigt. Det kan främst ses i form av hemsidor och tjänster på nätet, och i offentlig förvaltning symboliserad av försöken att bygga upp den så kallade 24-timmarsmyndigheten. Det är en digitalisering av det offentliga som har flera goda syften: effektivisering, ökad konkurrenskraft, höjd samhällsservice, personalbesparingar, demokratisk insyn och så vidare. Regeringens medel i arbetet för en 24-timmarsmyndighet är inte helt oväntat en ny myndighet. Och visst krävs det en sammanhållande kraft för att 24-timmarsmyndigheten ska kunna genomföras, men vi anser inte att det är så enkelt som en ny myndighet. Det som verkligen krävs är ett tydligt engagemang i i kombination med att man sätter upp mätbara mål och gör en konkret beskrivning av var ska vara i de här frågorna.