prot · GU0915 · 2006-10-26 00:00:00 — Någonstans kan vi väl hitta någon eventuell skurk bland alla som borde vara skattebetalare i det här landet. Så kan man kanske uttrycka sig. Jag har aldrig uttryckt mig på något annat sätt, som att peka ut någon grupp som skulle stå för detta. Det skulle vara mig alldeles främmande att göra det. Så till förmögenhetsskatten, där ett borttagande skulle öka sysselsättningen i landet. Det bygger på teorin att pengar som finns placerade utanför landet i så fall skulle komma tillbaka till . Jag är tveksam till att den teorin skulle slå in. Men eftersom regeringen nu planerar att ta bort hela förmögenhetsskatten, när det nu än blir, får vi väl se om det blir på det sättet. Sedan kan jag hålla med om att det finns problem med förmögenhetsskatten , just därför att vi inte kan beskatta alla förmögenheter på det sättet. Det kan vara en orsak till att förmögenhetsskatten kanske inte är det man säger, att den beskattar en förmögenhet. Den kanske borde heta någonting annat. I det skulle jag kunna ge kritikerna rätt. Sedan till pratet om massarbetslösheten: Inte kommer man väl till rätta med massarbetslöshet genom att tillåta subventioner för hushållsnära tjänster eller, som vi hörde i den förra interpellationsdebatten, minska IT-stödet eller införa ett jobbavdrag som till sin konstruktion är väldigt orättvist och ökar de ekonomiska klyftorna. Det behövs naturligtvis andra åtgärder, och jag tror att vi får återkomma till det i en annan interpellationsdebatt. 34 Finansminister (): Låt mig börja med att välkomna att så tydligt deklarerar att förmögenhetsskatten inte är en bra och effektiv skatt, att det är en skatt som kan uppfattas som orättvis, och att det förhållandet förmodligen också bidrar till att man får problem med skatteundandragande och skattefusk, därför att det uppfattas som att väldigt rika personer kan välja att undvika denna skatt medan personer med mer måttliga tillgångar får betala den. Men här har vi ändå en grundläggande ideologisk skillnad mellan oss. Jag ser inte borttagandet av förmögenhetsskatten som primärt ett sätt att få människor att föra hem pengar till . Det är helt enkelt så att ska det bli fler jobb måste fler människor välja att investera pengar i företag, och då måste det finnas fler människor som är beredda att ta risker, som har kapital och som är beredda att driva företagsamhet. Man kan inte ha full sysselsättning och en väl fungerande arbetsmarknad om man inte har många företagare. Då är förmögenhetsskatten ett viktigt instrument för att förbättra utvecklingen i . Vi kommer säkert att få anledning att återkomma kring många frågor som rör massarbetslöshet och det program som den här regeringen har lagt fram. Vi är ändå övertygade om att en politik som gör att det lönar sig att arbeta, att det blir enklare att anställa och att det blir fler som vill starta företag leder till högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Det är utgångspunkten. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om det, men det är vår utgångspunkt. Jag tror också att vi kommer att ha anledning att återvända till frågan om skattekontroll och skattefusk, därför att jag tror att vi kommer att få se en lång rad förslag som på ett viktigt sätt kan bidra till att vi får ett mer robust, rimligt och rättvist skattesystem. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2006/07:8 om human flyktingpolitik 35 Statsrådet (): har ställt tre frågor till mig: om jag avser att verka för en översyn av utlänningslagstiftningen i syfte att skapa en ordning som bättre än svarar mot internationella åtaganden och verka för en generell amnesti omfattande dem som felbehandlats i den tidigare asylprocessen samt vidare vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att regeringen ska verka för att asylrätten värnas och motverka den restriktiva utvecklingen av EU:s gemensamma flyktingpolitik. Beträffande den första frågan kan jag konstatera att en ny utlänningslag med en ny instans- och processordning trädde i kraft . Möjligheten till överprövning av beslut i domstol med tvåpartsförfarande är en väsentlig förstärkning av rättssäkerheten. En viktig inriktning av förändringarna av utlänningslagen var vidare att sätta bestämmelserna om skyddsbehoven i fokus och att skapa en tydligare åtskillnad mellan sådana bestämmelser och andra grunder för uppehållstillstånd. En utvärdering av reformen som helhet kommer att genomföras. Utvärderingen får visa vilka ytterligare åtgärder som kan komma att bli aktuella. Den andra frågan gäller generell amnesti för dem som meddelats avslag på sina ansökningar om ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut enligt de tillfälliga bestämmelser i den äldre utlänningslagen som gällde till och med . Till följd av de tillfälligt vidgade kriterierna i lagen har ett flertal av dem som i första hand åsyftades beviljats uppehållstillstånd. Det beslut fattade om de tillfälliga bestämmelserna innebar att andra kategorier inte skulle omfattas på samma sätt. Tillämpningen överlämnades till . Jag är förhindrad att som statsråd uttala någon bedömning av hur löst sitt uppdrag i de enskilda ärendena. Genom den nya instans- och processordningen i asylärenden är det regeringens bedömning att den situation som låg till grund för kraven på en allmän amnesti kommer att kunna undvikas . Genom möjlighet till domstolsprövning av asylärenden är avsikten att rättssäkerheten ska stärkas. ska ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. På den tredje frågan om värnandet av asylrätten och om EU:s flyktingpolitik vill jag först understryka vikten av en helhetssyn, i enlighet med de grunder för migrationspolitiken som beslutat om. Politikens olika delar måste stå i sådan samklang att asylrätten både nationellt och internationellt värnas och kan vidareutvecklas. Även utrikespolitiken och det internationella utvecklingssamarbetet måste bedrivas med denna utgångspunkt. Låt mig som en konkret, ny åtgärd nämna de ökade möjligheter att invandra för att arbeta i som regeringen avser att föreslå. Många som vill göra just detta men som inte ser någon annan väg än att söka asyl kommer att kunna söka arbetstillstånd i stället för att belasta asylsystemet med de risker detta medför för uppslutningen kring asylrätten. Detta är också ett sätt att, som sägs i regeringsförklaringen, motverka den utveckling som vi ser i mot mer av stängda gränser. Alla problem försvinner självfallet inte därigenom. Det är därför nödvändigt med åtgärder av olika slag för att värna asylrätten. Ett omfattande stöd åt kommer att ingå som ett viktigt inslag i den svenska politiken tillsammans med andra åtgärder till stöd för länder i de regioner som hyser den stora majoritet av världens flyktingar som aldrig tar sig vidare till eller EU. En ambitiös nivå på den svenska flyktingkvoten är här väsentlig. ska också stödja länder i närområdet i utvecklingen av asyl- och migrationssystem som står i överensstämmelse med de internationella konventionerna på området. Rätten till asyl ska värnas. Den utveckling vi ser i mot mer av stängda gränser ska motverkas, och ska verka för att även EU som helhet tar sin del av ansvaret för att värna asylrätten. Det finns en risk att skyddsbehövande som en sidoeffekt kan drabbas om åtgärder alltför ensidigt sätts in mot olaglig invandring. kommer i samarbetet inom EU och i andra internationella sammanhang att systematiskt föra fram nödvändigheten av att upprätthålla respekten för asylrätten, när åtgärder för att bekämpa olaglig invandring diskuteras, och att på olika sätt stödja initiativ för att främja asylrätten. 36 (): Svensk flyktingpolitik är för många av oss en oerhört angelägen fråga. Och det är nu ungefär jag och gick genom korridorer efter ett utskottsmöte och diskuterade frågan om hur flyktingpolitiken borde se ut och förändras. gav vid det tillfället sken av att han och egentligen skulle vilja driva en annan politik, bara de fick chansen. har de chansen. De är för övrigt, som en parentes, framsläppta av , och tre partier som tidigare gjort sig kända för att vilja driva på för en humanare flyktingpolitik. är det ändå som har fått ta över migrationsministerposten. Därför tänkte jag känna migrationsministern lite på pulsen och höra om de där orden i en korridor betydde något eller om de bara har glömts bort tillfälligt. Jag har ställt tre frågor. De finns att läsa, för den som önskar, i den skriftliga interpellation som jag har inlämnat. Jag undrar om ministern är beredd att se över utlänningslagen för att flyktingskäl, alltså enligt , på ett bättre sätt ska kunna tillvaratas i svensk praxis. Ministern väljer att hänvisa till att vi har gjort en översyn. Men ministern är nog väl medveten om att man i den översynen inte ens fick titta på hur flyktingskälen egentligen skulle hanteras. Jag var själv representant för i den kommittén, och detta var inte ens uppe på bordet. Så där är ministern fortfarande svaret skyldig. Jag frågar vad ministern är beredd att göra för de människor som fick avslag med den tillfälliga lagen. Det var ju ändå så att vi, tillsammans med , pressade fram en tillfällig asyllag för att låta människor som befunnit sig i en skuggtillvaro i det här landet få chansen att bygga en framtid här. Över 17 000 människor har fått stanna. De är alla mycket välkomna. Men ungefär 13 000 personer har fått avslag på mycket vaga grunder. Jag frågar då ministern: Vad är du beredd att göra? Han säger att vi inte kommer att ha detta problem. Men problemet finns ju här . Många av dem som får avslag kommer ju inte att återvända. De kan inte återvända. De har, i all hemlighet, börjat bygga en tillvaro i , och de kan i många fall inte heller återvända till sina hemländer därför att de där faktiskt riskerar förföljelse. Den tredje frågan jag ställer handlar om EU:s flyktingpolitik. Där är det egentligen inte heller mycket till svar jag får. Vi måste ha en helhetssyn. Ja, alla som invänder räcker upp handen. Är det någon som tycker att vi inte ska ha en helhetssyn när vi diskuterar EU:s flyktingpolitik? Nej, jag skulle tro att alla håller med om det. Men var finns svaret på de konkreta frågorna som ställs, om transportörsansvaret, om ? Tyvärr får jag konstatera, herr talman, att jag än så länge inte har fått mycket respons på det där samtalet vi hade. På första frågan vad är ministern beredd att göra? har jag fått svaret: ingenting. På andra frågan är svaret: ingenting. Och på tredje frågan är svaret: inget särskilt. Jag vet inte hur ofta ministern själv tittar på tv det har ju varit lite diskussion om de här frågorna . Men i radio har han i alla fall pratat. Där har han sagt, inför , att borde kunna hjälpa till med styrkor och polisiära insatser. Där har vi i alla fall ett besked från migrationsministern om vad ska göra inom EU, nämligen ställa upp med styrkor och polisiära insatser. Migrationsministern tog visserligen tillbaka det där efteråt och sade att det i så fall inte handlar om regelrätta polisinsatser. Man gick från polisiära och styrkor till att det inte skulle handla om polisinsatser. Det är ju ett ganska långt steg. Ministern får gärna förklara varför ett så stort steg kunde tas så hastigt. Men jag undrar ändå: Vad avsåg ministern när han sade att styrkor och polisiära insatser skulle komma att användas från svensk sida för att försvara EU:s yttre gränser mot de människor som tvingas söka sig hit för att få asyl? 37 (): Många människor har drabbats av den tidigare regeringens hårdnande flyktingpolitik. ströps möjligheten att få en i , att få komma hit på ett värdigt sätt. Och den tillfälliga lag som den förra regeringen, pressad av sina samarbetspartner, genomförde har till stor del misslyckats. Nära nog hälften av dem som ansökte om att få stanna, 13 000 av 30 000, har inte fått tillstånd. är det 300 personer som ännu inte är prövade. Där kan det vara fråga om vandelsprövning, och där kan det vara fråga om osäker identitet. Jag fick i går uppgifter av om att det när det gäller gruppen iranier har tagits 600 lagakraftvunna beslut om att man fått avslag. 587 får permanent tillstånd, och 48 stycken får ett tidsbegränsat tillstånd. Det är färsk information från biträdande generaldirektören i går. När man har gett tillstånd enligt den tillfälliga lagen har man använt begreppet . Jag vet inte vad migrationsministern tycker om . har varit det som har gått på. Jag tycker att är . Det är så länge som migrationsministern har varit riksdagsledamot tidigare. Jag tycker att är mycket . Om vi tänker tillbaka på vad som hände när vi kom in i efter det tråkiga förra valet känner vi att de här fyra åren var väldigt långa. Här är det då personer som ska vänta innan de kan betraktas som att de har varit i . Jag skulle vilja fråga : När kommer den proposition som beställde ? Det var allianspartierna ihop med som beställde en proposition om att de som kan och vill börja arbeta också ska ha möjlighet att stanna. Det skulle lösa problemet för åtminstone , i alla fall i den här iranska gruppen och troligen för många andra också. De flesta jobbar redan, fast de har svart jobb. Det här skulle lösa problemet när det gäller fråga. Jag undrar: När kommer att komma med den propositionen? är det nämligen bråttom, för nu börjar man avvisa. Utlänningspolisen har väldigt lite att göra just nu med anledning av den tillfälliga lagen, så nu kan man börja jaga dem som har fått avslag. En avvisningsresa till kostar . Man kommer dit med den asylsökande som går av planet, och så frågar den iranska myndigheten: Vill du komma in här? Nej, det vill jag inte. Då får man åka tillbaka. har medföljande tjänstemän från kriminalvårdens transporttjänst fått på hotell och har tänkt sig att åka business class hem. Ofta får då en sätta sig där bak hos den asylsökande som ska återvända. Det har till och med förekommit fall där någon asylsökande sedan, från , har fått betala resten av biljetten själv. Förresten undrar jag lite grann varför polisen har överlåtit det här åt kriminalvårdens transporttjänst. Det är en outsourcing. Visserligen är jag för fria marknadskrafter men kanske inte mellan statliga myndigheter. Jag vill också fråga : Råder det inte de facto verkställighetshinder i fråga om när det är på det här sättet? Hur är det egentligen med det? kan inte ge något ordentligt besked om det, men det kanske vi kan klara ut här . Jag är väl medveten om att vi inte kan diskutera personer. Men jag vet till exempel att ministern har fått ett brev från en pastor om ett par döva konverterade flyktingar från just som nog har svårt att återvända därför att konvertiter inte är välkomna till det landet. Ett annat ärende publicerades i . Det gäller en tandläkare som snart har varit i . Hon kan få jobb bums och meddetsamma som hon skaffar sin behörighet. Men hon fick yrkesförbud i efter att ha deltagit i studentprotester. skriver: Varför skulle man välja bort ett medelklassliv för att bo på en soffa i en betongförort och gömma sig? Det är en fråga jag också gärna skulle vilja ha svar på. 38 (): Och alla övriga här! Vi är många som har drivit frågan om en generell amnesti . Vi kom en bit på vägen men långt ifrån hela vägen. Precis som föregående talare har sagt så har den här lagen inte bara varit av godo. Det gäller alla dem som inte fick stanna som riskerar avvisning eller redan har avvisats. Det bedrivs en veritabel hetsjakt på många ställen i landet för att man ska få ut dem härifrån. Det är polisen, som nämndes här tidigare, som kanske driver den frågan allra mest. Man hämtar människor utanför barnmorskan. Man separerar par från varandra. Den ena får söka asyl i , den andra får söka asyl i . Man går direkt till psykavdelningen och frågar efter folk. Det är väldigt mycket som händer. Det är naturligtvis ett stort problem för alla dem som drabbas men också för oss som har engagerat oss i de här frågorna. Min bakgrund i asylpolitiken är både juridiken och verkligheten, eftersom jag träffar väldigt många asylsökande, både dem som har fått stanna här, kanske , och dem som lever gömda och försöker få vara kvar. Egentligen tror jag att de som sitter här i och svenska folket inte vet hur inhuman vår flyktingpolitik och invandringspolitik är. Jag tror att de flesta tänker att vi har en generös och human flyktingpolitik, för det är den bild vi vill ge utåt. Men den stämmer inte. Det är inte lagstiftningen, själva lagen, orden i lagen, som det egentligen är fel på, utan det är tillämpningen av den. Precis som tidigare sade skulle vi när vi skulle göra om så kallade humanitära skäl, när vi skulle titta på lagstiftningen, snarare försämra det som redan en gång fanns i vår lagtext för att anpassa den till praxis. Praxis är det ju inte som har fastställt, utan det är , och regeringen. Det har alltså inte stöd i och i lag. Vi fick då föreslå en lag som inte har bäring egentligen. När jag såg att det var som skulle ta över migrationsfrågorna i regeringen blev jag väldigt bestört, eftersom det faktiskt är socialdemokrater och moderater tillsammans som har drivit på för att få utvecklingen med den striktare tillämpningen av vår utlänningslagstiftning. Så jag hoppas verkligen att övriga allianspartier tillsammans med tror jag kan driva i en humanare riktning. Jag hoppas verkligen det, och jag ställer gärna mig själv till förfogande för att berätta hur det ser ut i verkligheten bland dem som lever gömda. införde en generell amnesti . Det fick de mycket kritik för av övriga EU-länder. Man menade att det gör att det då kommer ännu fler till . Men i har man haft en generös invandringspolitik. Man har sett mellan fingrarna, så att säga. Människor har levt där, de har arbetat svart, etcetera. Det har varit med före detta regeringens goda minne. har de legaliserats. Över 800 000 fick amnesti. Det har varit en ren vinst för den spanska staten, för nu betalar människor skatt och lever som alla andra. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 39 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag ber att få hälsa närvarande statsråd välkomna till den här frågestunden. Frågor av mer övergripande karaktär besvaras av statsrådet . I övrigt deltar statsrådet , statsrådet , statsrådet och miljöminister . 40 (): Jag vill ställa en fråga till socialförsäkringsministern angående den föreslagna förändringen när det gäller läkarintyg vid sjukdom. Regeringen föreslår att arbetsgivare ska kunna begära läkarintyg redan från första sjukdagen. Det har varit ganska mycket debatt och diskussion om detta i tv och i lokalradion och andra medier hemma hos mig. Från vårdcentralernas sida säger man att detta inte kommer att gå eftersom de kommer att bli överbelastade. Man har alltså, såvitt jag förstår, missuppfattat förslaget och tror att detta gäller samtliga personer som är sjuka och att de alltid ska ha detta intyg. Min fråga till socialförsäkringsministern är: Vad avser ministern att göra för att tydliggöra detta, så att vårdcentraler, arbetsgivare och arbetstagare inte ska tro att det är så här som det kommer att vara ? 41 Statsrådet (): Tack för denna fråga, . Detta handlar inte om människor med någon vanlig snuva eller något enstaka problem. Det förslag som regeringen nu ser över handlar om att ge arbetsgivare möjlighet att kräva intyg från den första sjukdagen. Det handlar då om fall av upprepad korttidsfrånvaro och där man möjligtvis kan misstänka att det ligger ett större problem bakom. Man kanske har problem hemma, man kanske har något missbruksproblem eller en stressituation, och då kanske man kan åtgärda detta . När det har gått riktigt illa för någon får man ofta höra: Varför var det ingen som hörde mig? Varför var det ingen som såg att jag mådde dåligt? Denna möjlighet för arbetsgivaren att kräva sjukintyg från handlar om medmänsklighet och omtanke. Och jag är säker på att arbetsgivaren kommer att använda sig av denna möjlighet med vett och sans när vi kommer med förslag. Tanken är att regeringen kommer att återkomma. 42 (): I budgetpropositionen kan man inte läsa ut om regeringen har tagit ställning till vem som ska betala om en arbetsgivare ställer krav på sjukintyg . Det finns kollektivavtal som reglerar detta och som ger arbetsgivaren möjlighet att begära sjukintyg. Men då är det arbetsgivaren som står för denna kostnad och inte den anställde. Jag skulle vilja att ministern utvecklar detta. Är det meningen att det i fortsättningen, när arbetsgivare kräver intyg , ska vara arbetstagaren som ska betala detta med hjälp av högkostnadsskyddet, eller funderar regeringen på att, i enlighet med de kollektivavtal som redan finns, lägga detta ansvar på arbetsgivaren? 43 Statsrådet (): är arbetsgivaren skyldig att betala ut sjuklön efter den sjunde dagen, och arbetstagaren måste då också ha sjukintyg. Men det finns undantag . Som säger finns det kollektivavtal enligt vilka arbetsgivaren kan kräva sjukintyg . Och arbetsgivaren har också möjlighet att efter kontakt med kräva sjukintyg. Denna möjlighet finns alltså . Regeringen ämnar alltså återkomma med förslag till hur detta ska gå till. Det ska naturligtvis vara en rättssäker prövning av detta. Då är det mycket möjligt att det som nu föreslår också kommer att finnas med i den utredning som ska föregå ett sådant förslag. Rätten till facklig verksamhet 44 (): lämnade jag en skriftlig fråga till med anledning av att fackklubbens ordförande på i fått en erinran av företagsledningen för att ha ägnat sig åt fackföreningspolitisk verksamhet under valrörelsen. Jag är lite konfunderad över svaret. Därför tänkte jag ge en chans att förtydliga sig. Att fritt och öppet få diskutera politiken på arbetsplatserna är en grundläggande demokratisk rättighet. kanske det är viktigare än . De nya säger sig ju vilja värna den fackliga verksamheten i . Men den senaste budgeten är allt annat än fackföreningsvänlig. Den är inte bara en attack mot facket utan en attack mot vanliga löntagare och en attack mot arbetslösa. Den klyver och ökar klyftorna. Och ska uppenbarligen fackligt aktiva inte få informera sina medlemmar om detta. Jag vill ställa en fråga till statsrådet: Hur kommer den nya regeringen att försvara fackligt aktivas rätt att informera sina medlemmar om hur alliansens politik påverkar dem? 45 Statsrådet (): ställer om igen samma fråga som i den skriftliga frågan. Jag har ingen anledning att ändra svaret på någon punkt. Jag konstaterar att det regelverk som finns rörande det fackliga arbetet på arbetsplatserna fungerar bra. Det finns ingen anledning att ifrågasätta det på något som helst sätt. Jag förutsätter att man har en livfull diskussion på den arbetsplats som frågan gällde och på alla andra arbetsplatser. 46 (): Det är inte samma fråga som jag ställer igen. Detta var inte det enda fallet under valrörelsen. Jag stod själv tillsammans med några andra utanför Pågens bageri. En jurist kom då ut och hotade oss och sade att man skulle ringa till polisen. Vi ser alltså att arbetsgivarna känner att de har medvind och att de har en regering på sin sida. Och det kanske är så att arbetsgivarna nu tar lite mer plats i fråga om detta och skrämmer folk till tystnad på arbetsplatserna. Här är det viktigt att de nya visar vad de står för. Kommer man att försvara de fackliga representanternas rätt att informera sina medlemmar om de försämringar som det ändå innebär? Jag förstår att inte kan gå in i detta enskilda fall, även om det är intressant i sig. Företaget hänvisar nämligen till koncernens policy och inte som till arbetsrätten och den ordning som faktiskt gäller i . 47 Statsrådet (): Jag kan egentligen bara upprepa mitt svar. Det finns ingen anledning att förändra det regelverk som finns . Det fungerar bra och ska fungera bra. Om man upplever att man har denna typ av konflikter utgår jag från att man kan lösa dem på bästa sätt för att få en livfull debatt om just till exempel det utanförskap som den förra regeringen skapade. Den lät det gå så långt att var femte svensk i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden och att vi nu måste göra någonting åt det. 48 ():