prot · GT09140 · 2006-06-13 00:00:00 — Regeringens företrädare har gläfst lite, men några kraftfulla tag har inte tagits. Hela marknaden har utvecklats till en politisk lekstuga där besluten vägletts av diffusa miljöaspekter i kombination med hårda vinstintressen. Det har inte blivit bättre, och det har inte blivit billigare. Med dessa ord ställer jag mig bakom samtliga moderata reservationer i betänkandena NU17 och NU21. Beträffande NU17 yrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 1. Med NU21 är det på samma sätt. Där yrkar jag alltså bifall till reservation 1 under punkt 1. 41 (): har på ett förträffligt sätt presenterat bristerna i de båda betänkanden som vi nu debatterar. Jag skulle ändå vilja förtydliga ställningstagande i frågan. Vi var också emot elcertifikatssystemet när det infördes. Vi befarade att systemet skulle komma att omgärdas av en omfattande administration och byråkrati, vilket också blev fallet. Ett elcertifikatssystem är ett ineffektivt och för konsumenterna mycket dyrt sätt att stödja förnybara energikällor. Hade subventionerna till förnybara energikällor bekostats via statsbudgeten hade det antagligen kostat oss som skattebetalare mycket mindre än det kostar oss som elkonsumenter. betalar jag, ni och alla där ute ett överpris för förnybar el ett pris som inte bara täcker producenternas kostnader utan också ger klirr i kassan för staten och för elleverantörer. Knappt hälften av det vi betalar går till dem som producerar elen. går till staten, och resten, , går till leverantörer. Vi är av uppfattningen att förnybara energikällor, liksom andra energislag, ska klara energimarknadens konkurrens utan omfattande subventioner. En marknad är beroende av stabila regler för att fungera tillfredsställande, så också energimarknaden. Därför är det förvånande att majoritet med dessa betänkanden är beredd att rösta igenom förslag som innebär att man inför olika regler för skilda energislag. Det kommer att göra ett redan komplicerat system ännu mer komplicerat. De här återkommande regeländringslagarna på energiområdet skapar inget annat än osäkerhet på marknaden och därmed också bland långivare och investerare. En annan brist värd att nämna är att systemet med elcertifikat inte helt är utformat med hänsyn till energikällornas miljöeffekter. Hade det varit så hade till exempel torv, som är att betrakta som ett fossilt bränsle, inte gynnats i systemet. Min och slutsats blir därför att systemet med elcertifikat måste avvecklas så snart det är möjligt. För det första bör anläggningar som tas i drift inte tilldelas certifikat. För det andra ska anläggningar som ingår i systemet tilldelas certifikat till och med då kvotplikten enligt dagens lag skulle upphöra. skulle alltså bli då elcertifikat gäller. Jag ska också säga några ord om betänkande 21 om miljövänlig el med vindkraft som ger vindkraften en särställning i förhållande till andra energikällor. är av uppfattningen att i det fall vindkraften stöter på omotiverade svårigheter ska dessa undanröjas. Men det måste ske genom likabehandling, inte genom särbehandling. Vindkraften får en rad olika statliga stöd som sammantagna ger vindkraften en orimligt gynnad ställning gentemot andra energikällor. Vi anser att de flesta statliga stöden till vindkraften ska avskaffas. Det ska ske genom en utfasning så att inte redan gjorda investeringar hotas. Vindkraften kan utvecklas på egna meriter och konkurrera med andra energikällor på en fri marknad utan politisk inblandning, menar vi. Vindkraft är en mycket väl etablerad teknik. Ändå föreslås i betänkandet en förlängd satsning på pilotprojekt för att utveckla vindkraftsteknik. Det menar vi är feltänkt. Pilotprojekt används för utveckling av nya tekniker. Vad vindkraften behöver är forskningsanslag genom den allmänna energiforskningen. Vi delar regeringens analys att vindkraften missgynnas av dagens fastighetsbeskattning där taxeringsvärdet grundas på effekt. Men lösningen kan inte vara en särskild, lägre, skattesats för vindkraften. Dessutom vet vi inte åtminstone är det tveksamt om det är förenligt med om statligt stöd. Vi menar att regeringen i stället bör se över hela grunden för taxering av kraftverk i syfte att utveckla ett system som behandlar alla typer av kraftverk likvärdigt. Självklart står vi bakom våra båda reservationer i betänkande NU17 och bakom vår reservation om avslag vad gäller betänkande NU21, men vi ämnar inte nu yrka bifall till dem. 42 (): motsatte sig elcertifikatssystemet då riksdagsmajoriteten beslutade att det skulle införas. Vi ansåg då, och tror alltjämt, att vi med fastprissystemet skulle ha nått betydligt bättre resultat när det gäller att främja förnybar energi till lägre samhällskostnader. Ett sådant system finns i flera andra europeiska länder och fungerar väl. Certifikatsystemet stöder alltför ensidigt den för tillfället mest kostnadseffektiva förnybara energikällan men som kanske inte är den energikälla som kommer att vara den bästa. Ett fastprissystem där hänsyn tas till energiforskningsläget för de olika energiproduktionsslagen skulle enligt min mening vara betydligt bättre. Även om flera remissinstanser enligt propositionen nu uppger att man förlikar sig med certifikatsystemet och anser att det bör vara kvar menar vi kristdemokrater att ett fastprissystem, om ett sådant hade införts , skulle ha haft en betydligt större acceptans i än vad certifikatsystemet har. Inte heller skulle hushållens ekonomi belastas så tungt. Certifikatsystemet är tyvärr dyrbart för konsumenterna och levererar inte särskilt mycket miljövänlig energi för de extra kostnader hushållen får på sina elräkningar. Enligt utvärderingar som tidigare gjorts av gick knappt hälften av det konsumenterna betalade för elcertifikaten till producenter av förnybar el certifikaten existerade. Följaktligen gick mer än hälften då till administrativa omkostnader och skatter. Det visar att de farhågor som vi kristdemokrater åberopade när vi sade nej till införandet har besannats. Regeringen och samarbetspartierna valde att sjösätta ett system som är administrativt krångligt och därmed mycket dyrbart för medborgarna. Regeringen påstår i den proposition som föregått här föreliggande betänkande att det svenska elcertifikatssystemet kommer att erövra den internationella marknaden. Självförtroende är en god egenskap. Men regeringens starka övertro på den egna förmågan och de egna möjligheterna tycks ha slagit över i hybris. anser att i förhandlingar med andra länder bör sträva efter att utforma ett gemensamt system och inte förutsätta att det bristfälliga svenska systemet blir det allenarådande. Vi anser att måste vara berett att ompröva certifikatsystemet för att nå en internationell överenskommelse. har respekt för att de flesta aktörerna på energimarknaden nu är inställda på att elcertifikatssystemet ska finnas under en överskådlig framtid. Vi kristdemokrater månar om fasta spelregler inom energipolitiken, vilket är förutsättningen för att investeringar inom energibranschen av långsiktig karaktär ska komma till stånd. Elcertifikatssystemet bör därför inte rivas upp men kraftigt reformeras så att det blir en bättre anpassad och bättre avvägd energipolitik. Elcertifikaten måste reformeras för att stödja en differentiering mellan de förnybara energislagen. I vissa produktionsprocesser har elcertifikaten inneburit en ren vinst på redan existerande verksamhet, medan certifikaten inom andra produktionsslag inte räckt till för att göra dessa marknadsmässigt konkurrenskraftiga. anser därför att certifikatutdelningen ska differentieras bland produktionsslagen så att systemet fungerar på ett mer rimligt sätt. Dessutom måste systemet förenklas och administrationen minskas väsentligt. Det nu föreliggande betänkandet är ett hårt slag mot den småskaliga vattenkraften i , vilket regeringen också tycks vara fullt medveten om enligt vad som står i bil. 4 till propositionen. Den småskaliga vattenkraftsproduktionen ska enligt Socialdemokraterna upphöra i . Man inser helt och fullt att certifikaten skiljer vinst från förlust för många småskaliga vattenkraftverk och ser därför indragandet av certifikaten som ett medel att nå målet om ett upphörande. Den småskaliga vattenkraften hade 2005 intäkter från försäljning av elcertifikat som uppgick till eller . Det genomsnittliga elpriset låg strax . Det innebär att över en tredjedel av intäkterna för den småskaliga vattenkraften utgörs av elcertifikat. Regeringens förslag beträffande den småskaliga vattenkraften innebär att elproduktion allvarligt hotas, detta i när samtliga aktörer inom energibranschen och industrin kräver ökad produktion. Det gäller inte minst den svenska basindustrin. Den småskaliga vattenkraften uppgår till , vilket överstiger elanvändningen i tredje största stad . Av den totala elproduktionen från vattenkraft kommer merparten från , men när det gäller småskalig vattenkraft är det tvärtom: Den största elproduktionen finns i och . Den småskaliga vattenkraften finns där elen används och bidrar till att det finns tillräcklig effekt i elsystemet också i . Slutligen finns de småskaliga vattenkraftverken redan uppbyggda. De utgör därmed inte nya miljöhot utan är en naturlig del av en existerande miljö. Inom den småskaliga vattenkraftsbranschen är man orolig inte bara för att de ekonomiska förutsättningarna att bedriva verksamheten ska krossas genom att certifikaten tas ifrån dem, utan de riskerar också att regeringen med stödpartier över gör verken kommersiellt helt värdelösa. Hur ska man göra sig av med dem? Vilket ansvar har den tidigare elproducenten? Regeringens förslag att avveckla den småskaliga vattenkraften synes mycket förhastat och outrett i många av sina delar. Jag står självklart bakom alla kristdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3 i NU17 och reservation 1 i NU21. 43 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet om vindbruk, NU21, i dess helhet och till utskottets förslag i betänkandet om elcertifikat, NU17, utom när det gäller ett förslag. Det handlar om frågan om elcertifikat för småskalig vattenkraft. På den punkten vill jag yrka bifall till reservation 5. Det är mycket glädjande att vindkraften nu verkar stå inför ett verkligt genombrott även i . Med det betänkande som vi diskuterar kan förhoppningsvis utbyggnaden underlättas och påskyndas. I sammanhanget vill jag säga att jag tycker att begreppet vindbruk är ett välfunnet begrepp eftersom det handlar om att ta vinden i bruk på samma vis som man tar jorden i bruk. , 1997, hade och ungefär lika mycket vindkraft. har 40-faldigat sin vindkraftsproduktion medan vi i bara lite mer än fördubblat den del av elproduktionen som kommer från vinden och det beror faktiskt inte på att det blåser mindre hos oss. Vi kan också jämföra med , som satsade offensivt på vindkraft för . ger vinden inte bara en snabbt växande del av dansk elproduktion; vindkraftsindustrin sysselsätter dessutom ungefär 25 000 personer, och vindkraftverk är näst största exportprodukt. Vi har alltså mycket att ta igen innan även kan betraktas som en ledande vindkraftsnation. Vi har ju faktiskt förutsättningarna vind och blåst. Men något är på gång. Det är exempelvis spännande att läsa förra veckans utgåva av Ny teknik, där man kan konstatera att storföretag som ABB och SKF nu ser vindkraften som en stor och viktig framtidsbransch. Det har man också grund för. Enligt det danska marknadsanalysföretaget förväntas tillväxten i vindkraftsbranschen fortsätta med . Det innebär att vindkraftsmarknaden värderas till . Och på lite sikt kan det bli ännu mer än så. presenterade nämligen det irländska vindkraftsbolaget en idé om ett nät av havsbaserade vindparker i , , och . Alltfler inser att en viktig del av energiframtiden ligger i vinden. Med betänkandet om vindbruket gör samhället sitt för att underlätta vindkraftens expansion. Då handlar det om såväl den småskaliga som den storskaliga vindkraften. När det gäller det andra betänkande som vi behandlar i den här debatten, Förnybar el med gröna certifikat, kan vi först konstatera att certifikaten har medverkat till att få fart på en hel del investeringar, allra mest inom biokraften. Det gäller såväl i skogsindustrin som inom den kommunala fjärrvärmen. bedömer att det finns goda förutsättningar att målet för certifikatsystemet uppnås, vilket är glädjande. Därför anser vi från sida att det är naturligt att systemet förlängs till 2030 och att ambitionerna höjs. Målet för ny produktion av förnybar el höjs till till 2016. Det kan i sammanhanget vara intressant att konstatera att den norska regeringen lade fram ett stort förslag på energiområdet där man sätter målet så högt som förnybar energiproduktion och energieffektivisering . står bakom den proposition om certifikatsystemet som regeringen lade fram tidigare i vår. Däremot är vi inte med på den utfasning av den småskaliga vattenkraften ur certifikatsystemet som regeringen senare föreslog i sin ekonomiska vårproposition, uppenbarligen efter en överenskommelse med . Jag tycker att det är beklagligt att regeringen gjorde denna överenskommelse någon mörk natt under budgetöverläggningarna på . Självfallet ska miljöhänsyn vägas in vid prövning av om vattendrag ska få exploateras. Skyddsvärda oexploaterade vattendrag ska inte byggas ut. Det är ju därför vi har en miljölagstiftning, en plan- och bygglag och en miljöbalk. Men att med miljöskäl som argument fasa ut all småskalig vattenkraft ur certifikatsystemet för förnybar energi är minst sagt dumt. Den som anser att miljölagstiftningen på det här området inte är tillräckligt långtgående bör självfallet arbeta för att skärpa denna lagstiftning, inte för att lyfta ut all småskalig vattenkraft ur certifikatsystemet. Som framgår av betänkandet beräknas de småskaliga vattenkraftsanläggningarna producera närmare el . Dessutom finns närmare 2 000 nedlagda vattenkraftverk med befintliga dammar. Många av dessa skulle kunna rustas upp och åter tas i bruk för elproduktion utan några negativa miljökonsekvenser. Det är inte särskilt vist att inte ta vara på den möjligheten, som kan ge ytterligare en värdefull terawattimme förnybar energi och många nya jobb, inte minst på landsbygden. Allvarligt är dessutom att agerandet har skapat oro inte bara bland små vattenkraftsproducenter utan även bland andra producenter av förnybar el. Elcertifikatssystemet ska vara långsiktigt. Man ska då inte gå in och ändra förutsättningarna bara efter införandet av systemet. Det är då lätt att en misstro uppstår mot de goda ambitionerna. Det finns dammar i våra vattendrag som har funnits och ibland ända sedan medeltiden. Runt dessa finns ofta en levande natur- och kulturmiljö med ett utvecklat växt- och djurliv. Dessa miljöer kan bevaras som en turbin tar vara på kraften i det strömmande vattnet och på sätt ger viktig elektrisk kraft. Det är ofta bättre att gamla småkraftverk rustas upp och hålls i skick än att de står och förfaller. På så sätt kan systemet med gröna elcertifikat också spela en positiv roll inte bara för energiproduktionen utan även för miljön. För övrigt var det intressant att utskottet härförleden fick ta del av ett brev från i . Där menade man att ett beslut om att fasa ut småkraftverken ur systemet med gröna certifikat strider såväl mot Kyotoprotokollet som mot ett EU-direktiv. Om beslutet fullföljs kommer organisationen att anmäla till , skriver man. Jag anser definitivt inte att i alla lägen ska lyda direktiv från . Men jag har svårt att se varför vi inte i det här fallet har starka sakskäl för att ta synpunkterna på allvar. Vi bör självfallet ta vara på alla tillskott av förnybar energi som är möjliga för att kunna fortsätta att fullfölja energiomställningen från kärnkraft och fossil energi till förnybar energi. Då är självfallet även den småskaliga vattenkraften värdefull. 44 (): stöder betänkandet om vindkraft. När det gäller betänkandet om certifikatsystemet har vi ett antal reservationer. Jag tänker inte yrka bifall till dem, men jag tänker tala lite om dem. Vi tycker till exempel att certifikatsystemet har sina brister. Ända sedan det tillkom har haft synpunkter på utformningen. En hel del av våra farhågor har besannats. Det som har vuxit fram är inte så mycket av den nya tekniken. Det är biobränslen som har kommit in i redan befintliga kraftverk i stället för andra bränslen. Man kan inte säga att det har vuxit fram så mycket ny teknik. Men vi vill ändå inte förorda att man avskaffar certifikatsystemet. Det skulle kunna medföra ett ännu mer avvaktande investeringsklimat för den förnybara energin, och det är vi inte intresserade av. Däremot vill vi gärna att regeringen åtminstone ska utreda ett garanterat minimipris för förnybar elproduktion. Det har haft god effekt i de länder som använder det. Det kan vara någonting som man kan titta på. Vi tror att det skulle kunna vara en bra komplettering av elcertifikatssystemet. Vi vill inte att torven ska behandlas som ett förnybart bränsle. Torven har koldioxidemissioner motsvarande kol. Det är inte rimligt att den då behandlas som ett förnybart bränsle. Vi tycker att kvotplikten borde ha satts högre än vad man nu gör. Vi hade förordat . Det beror på att det finns väldigt stora potentialer i för ny förnybar kraft. Man kan titta på det som finns i , som är ett mindre land till ytan än med mindre goda vindförhållanden och större konflikter kring byggnader, eftersom det är mer människor per yta. Det har vindkraft. Vi har stora potentialer för vindkraft i , och vi har stora potentialer över huvud taget. Vi tycker att kvotplikten sattes för lågt och att utbyggnaden går för långsamt. Vi är emot effekthöjningen av kärnkraft. Vi anser att när man får lov att höja effekten på kärnkraftverken sker det i konkurrens med de nya förnybara bränslen som vi vill ska växa fram. Det blir en osäkrare marknad för de bränslena. Dessutom vill vi påtala väldigt starkt att effekthöjning är en osäker metod. Jag vill rätta till ett misstag som ofta framhålls, att effekthöjning skulle vara en effektivitetshöjning. Det handlar det inte om. En effekthöjning innebär att man tar in mer bränsle i reaktorn, och det blir mer avfall. En effekthöjning är inte en effektivisering, utan det är en ökning av styrkan på reaktorn. Den ställer till mer miljöeffekter i förhållande till det bränsle som tas in. Reaktorerna i är dessutom ganska gamla. Egentligen skulle de fasas ut av åldersskäl snarare än att man skulle höja effekten på dem. De blir osäkrare. Även SKI, som vi från besökte, medger att reaktorerna blir osäkrare. Det anser att de fortfarande ligger inom de marginaler det har satt upp, men de blir osäkrare. Reaktorerna blir skörare när man laddar dem med mer bränsle och när det blir mer aktivitet i dem. Det finns många skäl att inte ge sig in på den farliga vägen. Vi är ledsna att regeringen nu har gett tillstånd till 3. Jag vill också säga några ord om småskalig vattenkraft, eftersom många har talat om det här. Jag antar att alla som har talat om småskalig vattenkraft vet som att inte ville ha fortsatta certifikat för småskalig vattenkraft. Man skriver i sitt yttrande: Småskalig vattenkraft medför ofta stora negativa miljökonsekvenser. Därför bör de inte ingå i certifikatsystemet. De småskaliga vattenkraftverken motverkar möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Det växande exploateringstrycket på de mindre vattendragen är inte önskvärt beträffande ramdirektivet för vatten. Man säger också: Genom införandet av elcertifikatssystemet i kombination med stigande elpriser har det skapats ett växande intresse för att återuppta driften av ett mycket stort antal nedlagda vattenkraftsanläggningar av vilka många ligger i värdefulla vattendrag eller vattendrag med förutsättningar för höga naturvärden. finns drygt 2 000 småskaliga vattenkraftsanläggningar godkända för tilldelning av certifikat med årlig produktion på . Enligt en undersökning från planeras fram och fram . Det handlar om ett litet tillskott av vattenkraft som relativt sett kan göra stor skada på mindre vattendrag. En stor del av de återstående naturvärdena i svenska vattendrag, och särskilt i , kan skadas. Ett ytterligare problem är att det innebär större ekonomiska drivkrafter för utbyggnad av småskalig vattenkraft. I ett överklagande till har påtalat risken för att elcertifikat vid bedömning av vattenkraftens samhällsekonomiska värde i samband med prövningen enligt i det enskilda fallet kan bli avgörande vid tillståndsprövningen. Detta har vi sett i praktiken. Ett vattendrag hade avstyrkts av naturvårdande myndigheter, länsstyrelse, kommunen och miljöorganisationer. Det var egentligen bara utbyggaren som ville ha det. Men utfallet blev att det fick byggas ut på grund av att samhällsnyttan ansågs vara så stor i och med att certifikatsystemet kom emellan. Man hade alltså tidigare bedömt att det inte skulle få byggas ut, och så kom certifikatsystemet, och sedan blev domen att det fick byggas ut mot alla miljöintressen. Det är verkligheten. Om det nu är så att de som vill ha kvar den småskaliga vattenkraften vill ändra verkligheten i fråga om hur man dömer, så gör då det först. Låt inte alla de små vattendragen, som har ett stort miljöintresse, byggas ut innan ni har fixat så att miljödomstolar inte dömer på det viset. 45 (): Jag vill inleda med att knyta an till vad sade i sitt anförande om den förnybara elen och över huvud taget den energiomställning vi har i och vad den betyder. Den har betytt väldigt mycket positivt för . ekonomi går just nu på högvarv. Sysselsättningen ökar, och den ekonomiska tillväxten är rekordstor. förmåga att ha en hög produktion är bland annat beroende av god tillgång till el till lägre priser än vad många av våra konkurrentländer har. Trots detta har blivit energieffektivare. Industrins energianvändning för sin produktion har minskat som industriproduktionen har ökat . Den förnybara energin har ökat med hela , vilket motsvarar årlig uppvärmning av 1 ½ miljon villor. Biobränslen står för den största ökningen. Den förnyelsebara elen har tack vare elcertifikaten ökat med , alltså mer el än vad gav, som stängdes . Dessutom hade en nettoexport av hela . har också, som sagt, bland de lägsta elpriserna i . Men är inte bara bra på att spara energi och satsa på förnybara energikällor som är långsiktiga, utan har också en framgångsrik näringspolitik. Några fakta från talar sitt tydliga språk. Miljöteknikföretagen exporterade för 25 miljarder . 90 000 människor är sysselsatta där, och näringen omsätter totalt . Det är en starkt växande sektor. av de exporterande miljöteknikföretagen är företag med färre än 50 anställda, men mer finns att göra. LRF, , gjorde bedömningen att produktionen av bioenergi i kan komma att öka med hela till 2010. Produktionen skulle kunna ge 25 000 nya jobb i det gröna folkhemmet. När nu , och Socialdemokraterna ser tillbaka på vad som åstadkommits sedan energiuppgörelsen kan vi konstatera att långsiktighet i omställningen till förnybar energi och el har varit framgångsrik på flera olika plan. Politiken har skapat nya arbetstillfällen, skapat ny energi, sparat energi, skapat tillväxt och välstånd, skapat nya företag och minskat oljeberoendet. Ja, listan kan göras lång. Det är en energipolitik som sträcker sig över tre mandatperioder. Den visar att hållfasthet ger resultat. Gemensam energipolitik har i sak goda förutsättningar att också komma att gälla under kommande mandatperioder. Det är inte som tror, att man med trovärdighet kan driva en konstlad energipolitik för att därefter driva en annan politik som ska innebära att nya kärnkraftverk ska starta. När man granskar och energipolitik får man ett intryck av stor passivitet. De verkar inte veta vad de vill, mer än att de ska vara överens men om vaddå? Som jag bedömer det blir det inga nya satsningar för omställning till förnybara energikällor eftersom man säger nej till bland annat konverteringsstöd för villaägare som byter bort olja eller direktverkande el.