prot · GT09114 · 2006-05-02 00:00:00 — Trots att alltfler elever uppger att de trivs bra i den svenska skolan, trots att alltfler elever och för den delen också lärare uppger att de tycker att det är roligare att vara i skolan, att de trivs bra på sin arbetsplats och eleverna i den lärandemiljö som skolan ska vara, menar vi att det behövs en ytterligare uppskärpning så att inte ett enda barn i grunden ska behöva känna oro för att gå till skolan. talar om att det är en kraftig ökning av antalet anmälningar till . Då kan man ju undra vad detta beror på. När vi resonerar med tror de att en stor del av anledningen till ökningen är att vi har en helt annan medvetenhet och kanske också mindre acceptans för vad vi ska tolerera i den svenska skolan. Det finns elever och vårdnadshavare som känner till sina rättigheter på ett helt annat sätt, och det är bra. Jag tycker att det är bra att vi får en tydlighet när det gäller just kränkningar, mobbning eller diskriminering. Men låt oss inte glömma att vi har en positiv utveckling när det gäller just trivseln i den svenska skolan. Vi får inte måla allt i svart utan också se att det finns nyanser. När i sin nulägesutvärdering lade fram en attitydundersökning om vad eleverna tycker om den svenska skolan, hur de trivs, visade det sig att alltfler elever trivs bättre i den svenska skolan, tycker att det är en trygg arbetsmiljö, tycker att det är roligt att vara i skolan. När man frågar lärare om detsamma ser man en ökning också av antalet lärare som trivs på sin arbetsplats. Detta är positivt. Det är bra, men naturligtvis måste vi jobba för att göra det ännu bättre. 20 (): Tyvärr ligger enligt den internationella Pisaundersökningen etta när det gäller störande verksamhet under lektionerna, sen ankomst och skolk, och det är eleverna som svarar. Av de svenska eleverna är det högre procent elever än i något annat land som själva säger att de störs av att arbetsron är så dålig i skolan att det inte känns bra. Bara har man i beslutat att stänga en före detta högstadiedel årskurserna 7, 8 och 9 just för att den disciplinära situationen har blivit ohållbar. socialdemokratiska ordförande säger att det här nu måste ske på grund av skadegörelse och otrygghet. var det två elever som anmäldes för misshandel av en tolvårig pojke som fördes till sjukhus i . Det var vad jag upplevde hemma i . Jag tycker inte att skolministern svarar på min fråga. Vi är överens om att en diskrimineringslag behövs. Vi är överens om att man ska kunna utdöma skadestånd. Men hur vet man vad det är man ska kunna utdöma skadestånd för. Vad är det lärarna ska göra? Sanningen är ju den att under har lärarnas och skolornas möjligheter att ingripa minskat. Alla lärare vill komma till rätta med ordningsproblemen i skolan, men politikerna drar ju undan mattan för dem som försöker göra något, så de gäng som ibland tar makten på en skola vet att de inte har mycket att frukta från vuxenvärlden. Därför har vi från sida lagt fram ett antal förslag om skärpningar i skollagen. Det ska vara klart att man ska kunna besluta om kvarsittning, om skriftlig varning, om föräldrasamtal, men man ska också kunna besluta om, som en sista utväg, tillfällig eller långvarig förflyttning av elever som brutit mot skolans regler. Självklart ska läraren ha en tydlig befogenhet att beslagta störande föremål som mobiltelefoner och så vidare. Och självklart ska läraren ha befogenhet att avvisa störande elever från lektioner under någon eller och låta eleven jobba på ett annat ställe i skolan under tillsyn. Ett ordningsomdöme med information till föräldrarna om hur eleven fungerar socialt och i klassrummet vore också bra. Skolministern nämnde också att alla skolor ska ha ordningsregler. Det tror jag att de allra flesta skolor redan har. Men min fråga är: Vad ska skolan göra när eleverna inte följer ordningsreglerna? Det är självklart att det förebyggande arbetet, en god stämning på skolan, samtal om värdegrunden, förtroendet mellan lärare och elever och så vidare är det viktiga. Men som i alla andra sammanhang i samhället är det också väldigt viktigt att det finns möjligheter till sanktioner. Det är i sig förebyggande att en elev som till exempel mobbar vet att om han eller hon inte ändrar sitt beteende kan det bli fråga om en flyttning. Jag har här räknat upp ett antal saker där vår skollag ger mycket, mycket otydliga besked om vad skolan har rätt att göra. Risken är till och med att om en lärare vill ingripa med kraft mot mobbning till exempel kommer ingripandet att betraktas som kränkning och bli föremål för anmälan. Så vi har en väldig massa frågetecken här som gör att lärarna känner sig osäkra. Därför skulle jag vilja ställa den fråga som låg bakom min interpellationsfråga: Om nu skolministern skulle få möjlighet att vara med och jobba fram en ny skollag, vilka skärpningar när det gäller skolans och lärarens befogenheter skulle skolministern vilja se? 21 Statsrådet (): har ägnat nästan all sin tid och kraft till att svartmåla den svenska skolan och också, skulle jag vilja säga, sprida nidbilder av hur verkligheten ser ut. Jag tycker att den svenska skolan förtjänar en saklig debatt, byggd på fakta. Låt mig ge några exempel på felaktigheter som som representant för har spritt från denna talarstol. Mig veterligt har det inte tagits beslut om att stänga någon del av någon skola i av den anledning som sade. Man har tagit beslut om att utreda om det är en möjlighet. Det är ett beslut som kommunen är i sin fulla rätt att ta. I den skola som beskriver, i , tog man beslut om att tillfälligt flytta ut ett 20-tal elever för att få en bättre miljö. Det är fullt möjligt att göra inom ramen för lagstiftningen också . Det som inte är möjligt är att stänga av elever och permanent flytta ut dem. och den borgerliga alliansen tycks vara överens om att man ska kunna stänga av grundskolebarn. Vart ska de barnen ta vägen? Är det inte bara ett sätt att förvärra problemen att man flyttar ut dem och säger: Ni får inte vara med. Jag har varit i , där man tillämpar detta. Det blir inte bättre, man riskerar snarare att förvärra problemen och att ytterligare förstärka den känsla av utanförskap som många ungdomar har. Låt mig vara tydlig. Vi ska självklart ha tydliga befogenheter och vi ska självklart ha tydligt ansvar. Regeringen har också presenterat ett sådant förslag. Det känner mycket väl till. En bild som konsekvent försöker föra fram är att vi på politisk väg har minskat lärarnas befogenheter. Jag vill fråga och : Vilka befogenheter är det som har minskat? Är det 50-talets aga som pratar om, som vi inte har ? Är det det man menar med att vi har minskat lärarnas befogenheter? Om det inte är det, vilka befogenheter är det som pratar om? Mig veterligt har det, med undantag av skriftlig varning, inte minskats på några befogenheter. Det finns stora möjligheter för lärarna att arbeta med konkreta åtgärder. Det absolut viktigaste är att arbeta förebyggande så att vi inte behöver hamna i situationer där små barn kränker varandra. Som svar på fråga om var jag ser behov av ett förtydligande vill jag säga att jag gör det på ett område, nämligen på det område där vi har haft en snabb teknisk utveckling. har vi fått in alltfler elektroniska objekt i klassrummen, mp3-spelare, mobiltelefoner med mera. Där har inte lagstiftningen riktigt hängt med. Där behöver vi förtydliga. Jag tycker att det är självklart att om en elev av någon anledning inte vill stänga av sin mobiltelefon eller bandspelare ska lärarna kunna beslagta den. Där behöver vi göra ett förtydligande. Mig veterligt finns det en ganska stabil majoritet för detta i riksdag. Det är inte det minsta kontroversiellt. 22 (): Frågan om mobiltelefoner som egentligen är självklar vållade ju en väldig debatt i valrörelsen . Då framställdes vi i som reaktionära därför att vi sade att lärarna skulle ha tydlig rätt att beslagta mobiltelefoner om elever vägrade att stänga av dem. Det är glädjande att skolministern nu kan tänka sig att föreslå något sådant. Men det har inte kommit något sådant förslag. Vi ska naturligtvis inte ha samma befogenheter som vi hade , men vi ska ha befogenheter. har man till exempel möjlighet att utvisa en elev från resten av lektionen. Det vore naturligt att läraren eller skolan skulle kunna fatta beslut om att eleven under tillsyn, som jag sade i mitt anförande, ska vistas någon annanstans under hela skoldagen eller eller, i extrema fall, avstängas från undervisningen . Det är borttaget. Eleven ska naturligtvis då också tas om hand. Många kommuner har väldigt fina verksamheter de kallades förr för skoldaghem för väldigt utåtriktade elever som behöver stöd i mindre grupp. Problemet är att lagen är oklar när det gäller om man får placera en elev där mot hans vilja och mot föräldrarnas vilja. Har en lärare rätt att ta mobiltelefonen med våld? Jag menar då inte våld i betydelsen att man slår eleven. Har man rätt att ta telefonen från eleven trots att han inte går med på det? Det finns många sådana frågor där exempelvis den finska skollagen är tydlig. Jag vill verkligen bestämt säga att mitt och engagemang för ordning och arbetsro i skolan inte har någonting att göra med att vi ska komma tillbaka till en auktoritär skola. Det är i en skola där det råder trygghet och arbetsro som vi kan ha en öppen och fri diskussion och där eleverna vågar säga fritt vad de tycker. Det är en sådan skola jag vill ha med öppna frimodiga elever. Det enda förslaget till förändring och tydliggörande är alltså detta som kan komma om beslagtagande av mobiltelefon. Annars tycker skolministern att det är okej som det är. 23 Statsrådet (): Jag kan konstatera att inte gav ett enda exempel på var lärarnas befogenheter har minskat. hade inte ett enda exempel. Det är inte helt ovanligt. Jag har ställt den här frågan till tidigare och inte fått något svar. Det är en nidbild som försöker sprida. Det kan vara skadligt att från talarstolen i riksdag sprida den typen av nidbilder. Det kan leda till osäkerhet i lärarkåren om det sprids felaktiga påståenden från denna talarstol. Därför är det så viktigt att det är sakligt och byggt på fakta. Trygghet och studiero är en grundförutsättning för lärandet. Det är en viktig princip att slå fast. Det är också viktigt att säga att detta är centralt i regeringens skolpolitik. Det är mot den bakgrunden som vi har sagt att vi ska ha ett tydligt ansvar. Vi har ju förtydligat skolans ansvar för att se till att eleverna har en trygg skolmiljö och studiero i klassrummet. Vi har gjort det genom en specifik lag för att ytterligare slå fast elevernas rätt. Vi behöver också förtydliga lärarnas befogenheter, inte minst när det gäller just objekt av olika slag. har vi sett en teknisk utveckling som innebär att vi numera har många fler mobiltelefoner och andra elektroniska objekt i klassrummen. Jag tror att vi också ytterligare behöver förtydliga andra typer av befogenheter. För att läraren ska kunna leva upp till ansvaret ska man också ha tydliga befogenheter. Där kan vi vara överens. Det räcker inte med detta. En av de absolut viktigaste åtgärderna för att förbättra möjligheter för lärande och för att förbättra arbetsmiljön och trivseln i skolan är att se till att vi har många fler vuxna lärare och andra specialister. Om vi kan se till att öka antalet lärare och andra specialister blir det också möjligt att minska elevgrupperna. Det kan i sig bidra till att öka tryggheten i klassrummen. Det är en väldigt viktig del av regeringens politik. Vårt mål är att anställa 15 000 fler lärare och andra specialister. Vi är på god väg mot det och vi fortsätter det arbetet. Överläggningen av härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:344 om science centers 24 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat utbildnings- och kulturministern om han är beredd att se till att science centers i får det stöd som krävs för att deras verksamhet ska kunna expandera och hålla en hög kvalitet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Science center är den internationella beteckningen på det som i i officiella sammanhang har kommit att kallas för teknik- och naturvetenskapscentrum. De flesta teknik- och naturvetenskapscentrum består av en fast, interaktiv utställning där besökaren själv kan utforska natur och miljö, ny teknologi, människans sinnen med mera. Utöver de interaktiva utställningarna erbjuder många teknik- och naturvetenskapscentrum en rad andra aktiviteter som föredrag, vetenskapsteater och kurser för barn och vuxna. Ett teknik- och naturvetenskapscentrum startas ofta av en eller flera entusiaster som på olika sätt lyckas ordna finansiering till materiel, lokaler och personal. Regeringen har sett positivt på detta, och på regeringens initiativ har staten bidragit till finansieringen. Det årliga anslaget var för att sedan successivt öka så att det var . Det är av största vikt att stimulera barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. Regeringen har genomfört omfattande insatser för att öka barns, ungdomars och vuxnas intresse för naturvetenskap och teknik. Jag redogjorde för regeringens insatser inom området i en interpellationsdebatt med Axel Darvik . Några exempel är det av och gemensamt drivna , kompetensutvecklingsinsatser för lärare och andra utvecklingsinsatser inom området för samt ett basår för vuxna för att öka rekryteringen till högskoleutbildningar inom området. Regeringen anser att det krävs en ökad samordning av de statliga insatserna inom området för att verksamheten ska bedrivas effektivt. Ett utryck för denna strävan är att bidragen till teknik- och naturvetenskapscentrum i högre grad än bör kopplas till verksamhet som riktar sig till skolor. Myndigheten för skolutveckling fick därför överta ansvaret från för bidragsgivningen till dessa centrum. Vidare har Myndigheten för skolutveckling haft i uppdrag att utarbeta en handlingsplan för myndighetens arbete med att stimulera barns, ungdomars och vuxnas intresse för naturvetenskap och teknik. I planen lyfter myndigheten fram behovet av en nationell strategi för samordning av olika aktörers insatser samt behovet av utveckling av undervisningen inom området. fick Myndigheten för skolutveckling dessutom regeringens uppdrag att initiera och genomföra utvecklingsinsatser inom det naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdet i enlighet med den tidigare presenterade planen. Insatserna ska fokuseras på kompetensutveckling av lärare och på utveckling av stödmaterial som ska hjälpa lärarna att utveckla nya metoder och förändrade arbetssätt. Myndigheten ska även ta initiativ till en nationell strategigrupp för samordning av olika aktörers insatser på området. konstaterar i sin rapport av statsbidraget till teknik- och naturvetenskapscentra (RRV 2001:8) att det råder osäkerhet om vilka effekter som teknik- och naturvetenskapscentrumens verksamhet har. Verket bedömer dock att teknik- och naturvetenskapscentrumens verksamhet har en stor potential. Jag delar denna uppfattning. Jag anser dock att verksamheten inte bör behandlas separat utan ses som en verksamhet bland många andra som också syftar till ett ökat intresse för och ökade kunskaper om naturvetenskap och teknik. Genom att Myndigheten för skolutveckling nu har fått överta hanteringen av bidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum tilldelas verksamheten fortsättningsvis medel utifrån ett helhetsperspektiv på utvecklingsbehovet inom området. Jag är övertygad om att verksamheten på detta sätt effektiviseras och att de statliga medlen används på ett mer ändamålsenligt sätt. 25 AXEL DARVIK (fp): Jag tackar för svaret från skolministern. Vi vill se till att de killar som sitter längst bak i bussen ska vara med. Det är deras intresse för naturvetenskap och teknik som vi vill väcka. Så uttryckte sig , chef för , största science center, som man kallar sig själv. Jag tycker att detta är en mycket god ambition. Man har också visat på ett mycket gott resultat, särskilt på , som jag känner till. Man har sett en stor tillströmning av besökare, en tillströmning som andra museer bara skulle kunna drömma om. Man har också fått en uppbackning från högskola, kommun och företag. tar emot 400500 gymnasieguider som bidrar till verksamheten genom att de både får praktik och gör sitt projektarbete som en guide i verksamheten. berättade också om som kommer från i . Hon var från början helt inställd på att hon skulle ta över familjens thairestaurang. Men efter att ha gjort just sitt projektarbete i gymnasiet på ett science center fick hon en helt annan inblick. Och kommer hon att börja läsa teknisk fysik på . sade att det är sådana upplevelser som värmer i hjärtat och gör att man får kraft att arbeta vidare. Men i den andra vågskålen ligger en ganska knackig ekonomi som gör att man tvingas vända på varje krona för att få verksamheten att gå ihop. Och man har aldrig råd att göra allt som man skulle vilja göra. Vi står inför en mycket stor global utmaning i . Vi har en konkurrens som är stenhård just . Ett land som kommer väldigt starkt. Där tillverkas två tredjedelar av alla datorer, kopiatorer, mikrovågsugnar och dvd-spelare. Där konsumeras av allt kol i världen, av allt stål och av all cement. Lönerna där är låga. En ingenjör tjänar och en metallarbetare får nöja sig med en tusenlapp. Vårt arbete i kommer aldrig att kunna vara så billigt, utan vad vi måste rikta in oss på är naturligtvis att vara bättre. Och är intresset för matematik, naturvetenskap och teknik oerhört viktigt och att våra elever får med sig kunskaper i dessa ämnen. Science centers är inte det som kommer att lösa hela detta problem. Men de kan vara en del av lösningen på problemet med det ointresse och det vikande intresse som finns hos en del elever. Det positiva, som jag ändå måste lyfta fram, är att lärare vittnar om att elever som tidigare tyckte att det var tråkigt har fått en annan inställning genom detta problembaserade lärande och besöken som en del av undervisningen. Men trots dessa goda erfarenheter har staten varit ganska njugg, och alla science centers får dela på 23 miljoner. Om man jämför med regionala museer så får de 6,5 gånger mer, trots att de har kanske bara dubbelt så många besökare. Om man jämför antalet skolbesök tar de regionala museerna emot färre besökare än vad science centers gör. Vi är överens om att vi måste göra någonting åt problemet. Då tycker jag att man bör börja gräva där man står. Därför undrar jag om inte skolministern kan tänka om och göra en större satsning på just science centers i . 26 Statsrådet (): Det är just en större satsning som vi har gjort. Som jag redovisade i mitt svar har vi sett en ökning av det statliga anslaget till de science centers, teknik- och naturvetenskapscentrum, som vi har. Det är dessutom så att de 143 miljoner som vi bidrar med till de regionala museerna fördelas på 30 olika institutioner. Så det är också viktigt att framhålla att det inte är 143 miljoner till ett fåtal, utan det är ganska många olika institutioner som detta går till. Jag håller med om att detta är viktigt. Jag tror att det är en av de absolut viktigaste frågorna hur vi ser till att vi kan locka ungdomar till detta och också göra våra teknik- och naturvetenskapsutbildningar attraktiva, så att det kan vara ett naturligt val för en ung tjej eller kille som funderar över yrkesvalet . De insatser som vi gör är naturligtvis viktiga. Men jag tror att det finns ytterligare insatser som man skulle kunna göra ännu bättre från skolans sida, och det handlar om kopplingen till arbetslivet. När eleverna gör sina val till gymnasiet är det ofta ett större söktryck till de utbildningar där man ser en tydlig koppling till en bra arbetsmarknad och en tydlig koppling till ett arbete än till de utbildningar där kopplingen till arbetsliv och kopplingen till arbetsmarknaden är svag. Därför tycker jag att det också i detta sammanhang är väldigt viktigt att betona att vi både kan och ska ha bättre samarbete också med arbetslivet, med näringslivet. Jag tror att det är väldigt viktigt att elever får komma ut och se vad teknik och naturvetenskap används till , se på vilket sätt de kommer att behöva det och vilka yrken som är öppna för dem om de väljer denna väg, och framför allt vad matematik, naturvetenskap och teknik används till i vardagen. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi kan stärka också den kopplingen. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en tvåmannakommitté bestående av industrimannen och förre Metallordföranden . De ska arbeta just för att stärka kopplingen mellan skola och arbetsliv. Vi kan, som sagt, av goda exempel runtom i landet se att där man har ett tätt samarbete med näringsliv och arbetsliv har man ofta också lätt att attrahera elever. Man får också ofta ett högre söktryck på de utbildningarna, nästan oavsett utbildning. Vi ser nu en tydlig koppling när det gäller byggbranschen. Alltfler elever väljer sådana inriktningar därför att de ser att arbetsmarknaden är god. Därför är det också väldigt viktigt att i det här sammanhanget framhålla att förutom de insatser vi gör både via dessa teknik- och naturvetenskapscentrum och via de satsningar vi gör på universitet och högskolor går till att stärka kopplingen till matematiken, till att stärka matematiken i skolan, något som naturligtvis är en väldigt viktig ingrediens också när det gäller naturvetenskap och teknik liksom de satsningar vi gör på kompetensutveckling i skolan kan allt detta sammantaget, tror jag, bidra till att öka intresset för både teknik och naturvetenskap. Det är naturligtvis väldigt bra för dem som går på dessa utbildningar och får en gedigen utbildning men också för vårt lands framtida möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen. 27 AXEL DARVIK (fp): Vad skolministern säger låter, tycker jag, mycket bra. Men sedan är det ju detta med pengarna. Det är ändå en väldigt stor skillnad. Det finns sammanlagt 23 miljoner att dela på, medan de regionala museerna har ett stöd på 150 miljoner. Detta är bara en jämförelse. Man kan säkert göra många andra jämförelser. Särskilt om man tycker att det vore viktigt att den här typen av verksamhet etablerades i borde man nog lite mer också i handling och i siffror visa att det är betydelsefullt. Antalet verksamheter har i och för sig växt. Precis som konstaterat är detta en bransch i utveckling men med en mycket svag ekonomi . Det är tråkigt. Det innebär att man inte kan utveckla verksamheten och göra de satsningar som man kanske skulle vilja göra. måste man hålla tillbaka den initiativkraft som finns bland medarbetarna på dessa science centers. Särskilt skulle de nog kunna bidra till att göra någonting av vikt för att utveckla undervisningen inom naturvetenskap, matematik och teknik. Jag har själv besökt tre olika science centers i och i samt i . Allihop har de olika inriktning. I satsades det mycket på att använda kultur och skådespel. I var det mycket experimentellt. Man fick göra egna kemiska experiment. I var det en stor satsning. Man hade till och med byggt en egen djungel inne i museet. Det är inte konstigt att det blir medryckande för dem som kommer dit. Också lärare har inspirerats när det gäller att väva in undervisningen i skolan i detta och koppla ihop undervisningen med sådana här besök. Man ser att det finns en väldig potential att också utveckla ordinarie undervisning. Historiskt sett startade de första centrumen i och med den så kallade sputnikkrisen när höll på att köra ifrån i rymdkapplöpning. Det här är en ganska ny företeelse. Kanske är det därför som det här är lite ovant i familjen av olika kulturinstitutioner. I det mera näraliggande har man insett vilket stort bidrag dessa science centers utgör. Det har gjorts en mycket kraftfull satsning på att utöka antalet verksamheter. Jag hoppas att skolministern är beredd att göra en sådan här satsning 23 miljoner är inte så mycket i sammanhanget; det handlar ju om ganska stora anläggningar och att en tydligare prioritering görs. Överläggningen var härmed avslutad.