prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Genom att regeringen års biståndsram avsätter 1 ½ miljard till avskrivningar för privata fordringar som svenska företag har i utvecklingsländerna försvinner dessa pengar från fattigdomsbekämpningen. har i uppgift att garantera dessa skulder, och de har redan de resurser som krävs. Det finns reserver som man inte heller tagit i anspråk. nyttjas betalar man dessutom en premie, en avgift, för denna tjänst. Att nu i stället börja finansiera skuldavskrivningar via biståndsbudgeten är ett sätt att beröva fattiga människor välbehövligt bistånd. Enligt uppgifter i medier kan, som tidigare nämnts här, dessa pengar som avsätts i stället användas exempelvis till skattesänkningar i . Detta är inte fattigdomsbekämpning, utan det blir i så fall en omfördelning från dem som bäst behöver det till dem som har det ganska hyggligt. Jag har inte heller ännu hört, något som förekommit här i debatten , något svar på vart de här pengarna ska gå. Jag har pratat med chefen för , och det är inte så att man har skrivit ned fordringarna. De är värderade till av sin faktiska kostnad. Det innebär att det finns mycket luft i det här. Jag frågar mig, på samma sätt som har frågats tidigare: Vart ska de här pengarna gå? Det finns ingen förfrågan från att få pengar. Det kunde vara intressant att få biståndsministerns svar på frågan: Vem är det som har begärt att få de här pengarna? Varför har vi fått den här frågeställningen? Vem har begärt den här 1 ½ miljarden? Jag är medveten om att den tidigare i ett principbeslut beslöt om en formel för ersättningar till EKN, som nämnts tidigare här . Detta skiljer sig dock rejält från det beslut vi är på väg att fatta. Först och främst var pengarna nedskrivna till sitt verkliga värde. Det var inte hela skulden från början utan de som skulden faktiskt var värd. av dem skulle gå utanpå biståndsramen och innanför biståndsramen. Jag ska försöka vara lika ärlig och uppriktig som tidigare i debatten och säga att vi i s-riksdagsgruppen aldrig haft att ta ställning till detta beslut. Jag vill här och säga att vi klart anser att detta är ett felaktigt sätt att agera. Så ska inte skuldavskrivningar hanteras. De ska ligga ovanför biståndsramen. Så har jag gjort det glasklart från vår sida. Visserligen håller sig den nya högerregeringen inom de kriterier som satts upp av och Dac för vad som räknas som bistånd. Men brukar inte utgå från golvet. Vi har inte 0,7 i bistånd. Vi ligger betydligt högre än så. Vi brukar inte gå på miniminorm. Vi brukar vara föregångsland i biståndssammanhang. har skrivit på mer långtgående principer vid i . Det är viktigt att vi fullföljer detta åtagande, inte minst mot bakgrund av att upp till en tredjedel av EU-ländernas bistånd används till annat än fattigdomsbekämpning. Vi har självklart satt upp mål för vårt bistånd. Jag vet inte om det är någon som skulle räcka upp handen och säga eller som känner på sig att skuldavskrivningar når till dem som behöver dem mest och att de verkligen anses vara fattigdomsbekämpande. Det innebär inte att skuldavskrivningar i sig inte är något nödvändigt. Självklart är de det, och vi behöver skuldavskrivningar. Men man måste lätta på det trycket. har varit drivande för skuldavskrivningar. Det råder ingen tvekan om det, men de ska ligga ovanpå biståndsramen. Även om det handlar om OECD-godkända poster som skuldlättnader eller flyktingverksamhet inom EU-länderna handlar det om stora summor som inte går direkt till fattigdomsbekämpning, det som är biståndets uppgift. bör i stället verka för skärpningar av och vilka insatser som får klassificeras som bistånd. Detta skulle leda till bättre kvalitet i biståndet. Därför ställer vi socialdemokrater oss bakom den kristdemokratiska motion som har skrivit. Vi har också reserverat oss till förmån för den, för vi delar den uppfattningen. Det är flera andra som har skrivit liknande motioner. Genom olika budgettekniska manövrer har den flyttat stora summor från biståndet till världens fattiga utan att öppet behöva säga att man på det sättet gröper ur biståndet. och gick till val på att behålla enprocentsmålet. I förhandlingarna har vi hört att de har blivit överkörda av . Jag kan förstå och , för de vill egentligen inte ha så här högt bistånd. Det måste vara en tuff uppgift att vara biståndsminister och hantera en budget som egentligen är alldeles för stor. Naturligtvis är såväl finansministern som biståndsministern moderater, och då är det läge för moderat arkitektur för att se till att formeln blir på det här sättet och att biståndet undergrävs. I medier har jag hört talesperson säga att detta är en engångsföreteelse. Det har vi hört upprepas här i kammaren. Jag vet inte riktigt hur mycket det egentligen är värt. I går hörde jag en kristdemokratisk kollega i utrikesutskottet som hade en annan uppfattning, nämligen att man inte alls har kommit överens om hur det ska bli med de här frågorna . Så det återstår att se. Men det kanske är en engångsföreteelse för personligen. Men överenskommelsen är väl inte klar biståndsbudget efter vad jag förstår. Med tanke på syn på biståndet är det viktigt att ni kristdemokrater, folkpartister och centerpartister står på er, för tillsammans med er finns det en väldigt stor majoritet här i denna kammare i synen på skuldavskrivningar. Biståndsministern har sagt att biståndets kvalitet ska stå i centrum. Så långt är vi naturligtvis överens. Man har vidareutvecklat sitt resonemang med att säga att länder och sektorer ska bli färre. Det finns väl ingenting som säger att det är vare sig positivt eller negativt innan man ser på vilka bevekelsegrunder man ska koncentrera biståndet. Jag hörde nämnas att är det man ska ha fokus på. Ja, men lever hälften av jordens fattiga människor i . Några av världens fattigaste länder finns i . är ett sådant land. Jag vet att ministern träffar biståndsminister, och det skulle förvåna mig om inte kom upp på dagordningen, eller snarare vet jag att det kommer upp på dagordningen . Då kommer diskussionen att föras om varför inte är närvarande i när en förfrågan har gått till via FN och från om att ställa upp i den kritiska fas som nu befinner sig i. Man är på väg att gå ur ett kaos genom ett fredsavtal. blir helt avgörande för i , ett av världens fattigaste länder. Men det är klart att de kanske inte ingår i fokuseringen eller i de här sektorerna. Det blir ganska intressant när nu regeringens biståndspolitik kommer att ställas på sin spets de kommande dagarna. Det blir intressant att höra på presskonferensen hur kommer att ge respons på den frågeställningen. spenderar hela världen ca på militära uppgifter jämför det med biståndet som ligger på 50 miljarder. Jag vill avrunda med att ställa ett par frågor. Ska biståndsmedel gå till privata företags exportkrediter? Ska biståndsmedel användas till militära insatser? På vilket sätt ska koncentrationen av länder och sektorer genomföras och på vilka bevekelsegrunder? Fokusering och koncentration kan vara bra, men det kan också vara något dåligt. Jag skulle gärna vilja höra biståndsministern utveckla det en aning. Slutligen den fråga som har tagits upp här: Vart ska pengarna gå, de 1 ½ miljarder som vi har hört talas om? Den verkliga skulden utgör ju av värdet. 209 () replik: Vi har tidigare pratat om hur alliansen har resonerat för att komma fram till enprocentsmålet. Vi har också pratat om hur vi har gjort tidigare när vi har lagt fram budgetar. Det har naturligtvis varit ett kompromissande. Vi har kämpat för att komma högre upp i skalan och för att få bort skuldavskrivningarna, men vi har inte nått hela vägen fram. säger att han också tycker att skuldavskrivningarna ska ligga utanför biståndsramen. Det tycker jag är positivt. I och med att vi har fått en bättre ekonomi skulle det vara möjligt att lägga skuldavskrivningarna utanför biståndsramen. Vi har ju kämpat med en sämre ekonomi tidigare. Det har därför varit svårt att nå enprocentsmålet. Vad svarade ni på enkät? Det skulle jag vilja veta. Jag har nämligen inte läst svaren. Vi har hört om de 2 miljarderna. I takt med att det har gått bättre för har biståndet höjts. Det borde också innebära att mer medel ska gå till fattigdomsbekämpning. blev det bara 600 miljoner. Någon sade här tidigare att det inte är så bara. Nej, 600 miljoner är inte bara, men om man jämför det med 2 miljarder så är det inte mycket. I det här ärendet är det bara som har yrkat på mer medel. Jag vet att Socialdemokraterna hade en motion om att anslå mer medel, men ni hade det inte med i ert budgetförslag. 210 () replik: När det först och främst gäller de 600 miljonerna, som vi har hört talas om här, får man inte glömma att 400 miljoner av dessa går till . Det går inte till det traditionella fattigdomsbekämpande biståndet, men med det säger jag inte att det inte går till en bra verksamhet. Varför lade vi inte mer pengar? Det har ju varit en kort process också för oss. Den budget som läggs fram är naturligtvis till stora delar förberedd av oss i den förra regeringen. Det är bara avvikelser på marginalen som än så länge har gjorts av den nya regeringen. Jag har inget bättre svar på frågan varför inte mer pengar har avsatts. Det är klart att man kan avsätta ännu mer pengar. Men vi tar kliv mot enprocentsmålet och vi står bakom stora delar av den budget som är framlagd. Det är avvikelsen som vi tar strid mot. I övrigt står vi bakom den. Man får inte heller glömma att det finns en stor samstämmighet kring biståndspolitiken. diskuterar vi 1 ½ miljard av de 30 miljarder som ligger på bordet, så det är inte en debatt om de 30 miljarderna. 211 () replik: Då undrar jag hur Socialdemokraterna ställer sig till att andra skuldavskrivningar ligger i biståndsbudgeten. När vi allihop svarade på enkät utgick vi ju från dessa skuldavskrivningar. Jag blev glad när du sade att skuldavskrivningarna inte ska ligga inom biståndsramen. Det innebär att vi är många partier här i kammaren som vill ha en annan ordning. Vi har hört från alliansen att de har kämpat med , som ville ha ett annat mål från början, och att de alla också står bakom att skuldavskrivningarna inte ska ligga inom biståndsramen. Det innebär att vi är väldigt många partier mot bara ett parti. Min förhoppning är att vi tillsammans arbetar för att höja biståndsnivån genom att ta bort skuldavskrivningarna från biståndsbudgeten. Jag skulle naturligtvis också vilja ta bort flyktingmottagandet, för det hör inte heller hemma inom biståndsramen. Jag är fullt på det klara med att det inte går att göra allt på en gång, för pengarna räcker inte till allt. Men kan vi tillsammans arbeta för att fasa ut de delar inom biståndsramen som inte borde vara där? Det är egentligen en uppmaning till alla, men är det du som står i talarstolen så du får svara. 212 () replik: Vi har haft skuldavskrivningar tidigare, och vi har lagt dem utanför ramen. Det har inneburit att biståndet faktiskt har varit större än biståndsramen. Vi kommer att fortsätta att ha skuldavskrivningar. Jag tror att har tagit fram uppgifter via utredningstjänsten om när vi senast hade skuldavskrivningar, så du kan ta del av underlagen. Senast vi hade skuldavskrivningar i biståndet var . De har alltså inte legat inom biståndsramen . Däremot fattades ett principbeslut om en formel för hur man skulle hantera de förluster som EKN gjorde. Om vi säger att förlusten är 1 miljard, skriver man ned skulden med och säljer sedan papperen på den internationella marknaden. Det låter kaotiskt, men så fungerar det i alla fall. Då får man bara ut av vad skulden faktiskt är värd. Det är det vi har pratat om , att det bara är värt 50 miljoner om skulden är 1 miljard. Det är det faktiska värdet på skulden. Vi har försökt få besked om varför man tar hela 1 ½ miljard när skulden är nedskriven. Man måste ha en principiell hållning för att inte gå ned flera lager i detaljdiskussionerna kring detta. Men vi är bestämda motståndare till att skuldavskrivningarna ska ligga inom biståndsramen. De ska läggas utanför. Den tidigare regeringens beslut har vi i riksdagsgruppen aldrig tagit ställning till. Men jag säger nu som talesman för vår riksdagsgrupp att vi är motståndare till det och tycker att det var ett felaktigt beslut. 213 () replik: Jag är intresserad av att höra vad och har gjort när de har haft makten för att förändra , Dacreglerna. Vad gjorde riksdagsgruppen efter den dåvarande regeringens beslut när det gällde EKN-modellen? 214 () replik: Vi har helt enkelt inte agerat mot innehållet i beslutet. Det är mitt raka svar. över huvud taget har inte haft kännedom om det. Hur vi har agerat i övrigt? Vi är ju ett föregångsland i en rad av de här sammanhangen. är ett pådrivande land. Vi betraktas i internationella forum som ett pådrivande land. Jag har själv agerat inom FN och inom , och i alla sammanhang där jag har varit med har vi varit en pådrivande kraft för förändringar för rättvisa, ökad solidaritet och ett starkt bistånd. Det ryktet har vi internationellt. Vi är också pådrivande inom . 215 () replik: säger att Socialdemokraterna i en av reservationerna backar upp en motion. Men vad har ni då gjort för att förändra när ni har haft makten? Att vi är ett pådrivande land javisst. Med det förslag som alliansen lägger fram intar vi en tätposition när det gäller bistånd och vårt agerande. Frågan är: Vad har ni gjort under er regeringsperiod för att förändra regelverket i Dac, som ni nu är så kritiska till. 216 () replik: Vi har varit en konstruktiv och progressiv kraft i alla internationella forum. Jag vet inte vilka uppgifter du har och varifrån du har fått dem, men vi har varit pådrivande. Det har kanaliserats genom vår biståndsministers medverkan i de här sammanhangen. Eftersom vi har varit progressiva och pådrivande i regeringsställning vill vi se den linjen fullföljas som vi är i opposition. Därför stöder vi progressiva motioner. 217 (): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. För många svenskar är detta med bistånd tyvärr det som beskrevs i Hylands . Där kunde man under bokstaven u läsa: U-landshjälp är att försaka, då och då en pepparkaka. Många svenskar tycker nog inte att bistånd är så viktigt. När vi gläder oss åt ett historiskt sett rekordstort bistånd i kronor räknat, även med skuldavskrivningarna borträknade, måste vi erkänna att vi i paritet med ökningen av biståndet inte förmått öka medvetandegraden hos svenska folket medvetandet om nödvändigheten av ett högt bistånd för att skapa fred, mindre av terrorism och flyktingströmmar i världen. Här tror jag att flera av oss politiker har en hemläxa att göra. Trade is better than aid handel är bättre än bistånd, är en formulering vi ibland hör i biståndsdebatten. Jag delar den åsikten. Handeln är utan tvekan det mest effektiva verktyget för att utrota fattigdomen. nämnde det tidigare i debatten. När vi i detta betänkande säger att det krävs att fattigdomsbekämpningen organiseras på ett långt bredare sätt än måste vi nyttja kraften i handeln mycket mer. Vi ska naturligtvis inte nyttja biståndsbudgeten för att stödja olika affärsprojekt och enskilda företag. Det handlar snarare om att stödja och påverka en utveckling inom handeln som gynnar världens fattiga. Det får inte bara bli prat om handeln. Det måste bli handling. Vi vet att globaliseringen och frihandeln har hjälpt många länder att få en bättre ekonomi. Men de allra fattigaste länderna har tyvärr inte kunnat dra nytta av frihandeln, utan snarare tvärtom. Men det finns möjligheter att få med även dessa, de allra fattigaste länderna, i en positiv utveckling. Jag vill lyfta fram tre viktiga verktyg som finns inom handelns område, för att minska fattigdomen hos de allra fattigaste: Mer av etiskt och socialt ansvarig handel minskar fattigdomen. Det handlar om corporative social responsibility, CSR-tänkandet. Ansvaret ligger framförallt på medelstora och stora företag inom världshandeln och på oss konsumenter. Rättvis handel, Fair Trade, och rättvisemärkta varor som hjälper fattiga småproducenter i syd att ta sig ur fattigdom är det andra verktyget. Det tredje verktyget är mikrokrediter för att starta och utveckla småföretag, små lån som gör stor skillnad. Det har , och nämnt som viktigt att vi börjar jobba med framöver. Vi borde styra över mycket mer av biståndsbudgeten för att få dessa tre områden att växa. Vi kan titta lite mer på de här tre verktygen. Det första var mer av etiskt och socialt ansvarig handel. När FN 1999 tog initiativ till Global Compact, bildades en motsvarande avdelning på UD, Globalt ansvar. Utgångspunkten för Globalt ansvars verksamhet är riktlinjer och normer för multinationella företag och FN:s Global Compacts tio principer. Här skulle vi vilja satsa mer resurser. upplever jag att frivilligorganisationerna och är betydligt duktigare än vad Globalt ansvar är på att föra företag till skampålen när de inte tar etiskt och socialt ansvar ute i världen. Globalt ansvar borde bli lite tuffare. Vi i näringsutskottet var på en Kinaresa och fick se goda exempel på många svenska företag som följde Global Compacts tio etiska och sociala principer. Volvobuss i betalade till exempel så hög lön som vad facket krävde. Arbetsmiljö och arbetstider var sjysta. Man berättade för oss att andra kinesiska företag i samma region påverkades av dessa goda anställningsvillkor och började förstå att man kunde få svårt att sälja i västvärlden till mer och mer etiskt medvetna konsumenter om man inte själv började tänka etisktsocialt. CSR-kurser om betydelsen av etik och socialt ansvar börjar nu sakta men tydligt att få kinesiska företag till skolbänken. Mer resurser till Globalt ansvar, och skulle alltså ge resultat. Det andra verktyg som jag nämnde, Rättvis handel, Fair Trade, är en handel som bidrar till att odlare, producenter och anställd arbetskraft i utvecklingsländerna får bättre betalt för sitt arbete, bättre arbetsförhållanden och möjlighet till en demokratisk utveckling. Fler och fler av dessa varor blir nu rättvisemärkta. Det är en oberoende märkning som hjälper konsumenterna att hitta dessa varor och därmed vara förvissade om att man stöder producenter som får sjyst betalt, inte utsätts för dåliga arbetsvillkor och inte nyttjar barnarbete. Allt förutsätter upplysta konsumenter som frivilligt betalar mer för en vara, av etiska och sociala skäl. Redan har denna relativt nya sorts handel hjälpt över fem miljoner småproducenter ur fattigdom, trots liten omsättning än så . Handeln omsatte i 18 länder totalt . Hur ska vi få Rättvis handel att öka i och lyfta flera fattiga ur fattigdom? Vi ligger på en generande 14:e plats av 18 länder som säljer Rättvis handels produkter. Det som gjort att vi i nästan ligger sämst till när det gäller Rättvis handel är att vi inte började ge ekonomiskt stöd från regering och riksdag för opinionsbildning för denna handel. Delvis får vi tacka för att den förra regeringen fick lite fart där. har fått detta stöd på . Det har resulterat i att denna handel ökat med . blir valet av denna märkning lika självklart för konsumenterna som miljömärkningen, gissar jag och många med mig. handlade svenskarna rättvisemärkt för endast per svensk och ser ut att hamna på per individ det här året. I går fick jag veta att konsumentminister kommer att fortsätta att betala ut detta stöd, alltså 1,6 miljoner, till för opinionsbildning på detta område, inom ramen för konsumentpolitiken. Det var ett klokt beslut av konsumentministern. Pengar från biståndsbudgeten skulle också behövas för att få ännu mer fart på denna verksamhet. Sida har skjutit till en del resurser, men här borde vi tillsammans med Ifat, , utforma en bättre strategi. Det här är fortfarande en väldigt marginell handel, men den betyder redan mycket för fem miljoner. Det tredje verktyg som jag vill lyfta fram är mikrokrediter, som uppmärksammats med . Det är en verksamhet som hjälper män och framför allt kvinnor att bygga upp en liten näringsverksamhet med små lån som gör stor skillnad. Det kan till exempel handla om en kvinna som i gryningen går ned till hamnen och köper fisk från en fiskebåt för att sedan sälja vidare. Hon kan inte ta så mycket fisk eftersom den förstörs efter några timmars försäljning på torget. har hon fått ett mikrolån på några hundralappar och har fått möjlighet att köpa en kylbox. säljer hon fisk och hennes inkomst har tredubblats. Så enkelt kan det fungera för att en familj ska kunna lämna sin fattigdom. Det här är alltså en fantastisk metod som vi har förstått av de senaste dagarnas uppmärksamhet på mikrokrediter. Mellan 30 och 100 miljoner personer i världen har tillgång till mikrokrediter enligt Sidas uppskattning. Vi bör i satsa på mer mikrokrediter i vårt internationella utvecklingssamarbete. Ett lån är bättre än en gåva. För att denna framgångsrika mikrokreditverksamhet ska kunna utvecklas i snabbare takt bör vi nyttja bättre metoder där risken för valutaförluster minimeras. Svårigheten ligger i att få flera kapitalister att gå in med pengar. Vi har en kristdemokratisk motion i betänkandet där vi tar upp detta. har en bra modell för att minimera valutaförluster när det gäller mikrokrediter. Tänk nytt, sade årets Nobelpristagare till . Det är det vi måste göra. Det verkar småttigt, men det betyder oerhört mycket. Betänkandets skrivning om att det krävs en långt bredare ansats än i biståndspolitiken om det ska finnas möjlighet att nå FN:s millenniemål, att halvera fattigdomen till 2015, kan uppfyllas om vi bättre börjar nyttja de tre verktyg jag lyft fram i den här debatten. Jag hoppas att biståndsministern och handelsministern delar min uppfattning i detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2006/07:20 En ny vapenamnesti 2006/07:Ju1 av () 2006/07:Ju2 av m.fl. (v) 2006/07:Ju3 av m.fl. (s) med anledning av skr. 2006/07:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20062008 2006/07:N1 av m.fl. (v) 2006/07:N2 av m.fl. (s) 2006/07:N3 av m.fl. (s) 2006/07:N4 av m.fl. (s) 2006/07:N5 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2006/07:28 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål 2006/07:Ju4 av m.fl. (v) 2006/07:Ju5 av m.fl. (mp) 2006/07:Ju6 av m.fl. (s) betänkanden /07:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv 2006/07:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /07:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2006/07:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar betänkanden /07:SkU9 Ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) m.m. (förnyad behandling) 2006/07:SkU4 Kontroll av postförsändelser (skr. 2006/07:8) 2006/07:SkU7 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (prop. 2006/07:19) 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:159 Vin & Sprit i av () till finansminister () 2006/07:160 Försvagat engagemang mot diskriminering av () till statsrådet () 2006/07:161 Kurser i svenska för utländsk vårdpersonal av () till statsrådet () 2006/07:162 Nedläggning av sträcka SmedbergStrömstad och andra hotade järnvägssträckor av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts