prot · GU0922 · 2006-11-16 00:00:00 — 1 § Nya riksdagsledamöter Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget, dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget, dels () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat bevisen för de nya ledamöterna och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. 2 § Anmälan om ersättare för statsråd Talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för statsminister () från och med denna dag och tills vidare, att Reza Khelili Dylami (m) inträtt som ersättare för justitieminister () från och med denna dag och tills vidare samt att () inträtt som ersättare för försvarsminister () från och med denna dag och tills vidare. 3 § Statsministerns frågestund Vi har kommit till statsministerns frågestund. Jag ber statsministern ta plats vid talarstolen. 2 i (s): Jag har en mycket enkel fråga till regeringschefen. kom SCB:s redovisning över sysselsättningsutvecklingen , 146 000 nya jobb. Vad tror att det beror på? 3 Statsminister (): Jag tror att vi har en positiv sysselsättningsutveckling till följd av god konjunktur. Vi har även i valrörelsen påpekat att det kommer jobb. Men det kommer inte tillräckligt många nya jobb, och de kommer dessutom efter ett skede där många jobb har gått förlorade. Det är bara bra att konstatera att det läge som finns dessutom har ett behov av att möta en politik som lägger grund för ännu flera jobb för att på det sättet kunna matcha ett stort svenskt utanförskap. 4 i (s): som redovisningen kommer lägger regeringen strax fram sin attack mot de arbetslösa. Jag frågade i valrörelsen hur dessa försämringar för de arbetslösa kan skapa nya jobb och hur det sambandet ser ut. vet vi att vi med en god a-kassa och en bra trygghet för enskilda människor ändå har en rekordartad tillväxt i nya jobb. Det är situationen. I det läget väljer regeringen att fullfölja attacken på de arbetslösa. Kan förklara hur lägre ersättningsnivåer för de mest utsatta skapar nya jobb, ännu flera jobb än dem vi nu skapar? 5 Statsminister (): Jag tror att väljarna har hört ställa den frågan förut. Det är en påminnelse om hur ofta, länge och återkommande vi har talat om detta. Det är en påminnelse till alla dem som hävdar att frågan blev ny efter valet. Som jag påpekade är detta ett läge där vi behöver möta vad som i vissa branscher till och med kan bli en bristsituation med arbetsutbudsstimulerande åtgärder. Vi menar att man ska se till helheten i vår politik med sänkta inkomstskatter, stimulanser för företagare att vilja växa och bättre matchningsstöd. Vi ser till att omställningsförsäkringar blir just omställningsförsäkringar och inte ett varaktigt försörjningssystem för att permanenta utanförskap. När man ser den totaliteten menar vi att det kommer att göra att ännu flera jobb växer fram. fråga indikerar någon sorts nöjdförklaring med det läge vi är i. Jag menar att vi då missar många av de grupper som står utanför. Men om detta har vi som sagt fört många och långa diskussioner. Följderna av förändringar i a-kassan 6 (): De nu föreslagna förändringarna och försämringarna av a-kassan har sannolikt en mängd följder. Kommunernas ekonomi påverkas. Flera kommer att tvingas till försörjningsstöd, och därmed försämras kommunernas ekonomier. Flera barn kommer att tvingas växa upp i fattiga familjer. Kvinnor drabbas extra hårt. Det skriver regeringen själv i sitt förslag. Lagrådet anser att det kan strida mot , eftersom det är diskriminerande. Motivationen att vidareutbilda sig riskerar att minska när studerandevillkoret tas bort. De lägsta lönerna riskerar att pressas ned. Kulturen drabbas särskilt, eftersom det är en sektor med många deltidsanställda och visstidsanställda. Frågan är fortfarande: Kommer det att ge några nya jobb? Med anledning av alla dessa konsekvenser vill jag fråga: Har regeringen gjort någon sammantagen konsekvensanalys innan förslaget lades fram? 7 Statsminister (): Till skillnad från tidigare då det hette att man sökte väljarnas förtroende med öppna mandat, där vi fick vänta med spänning på nattliga förhandlingar mellan tre partier på vänsterkanten innan det var klart vad det eventuella valutslaget skulle ge för politik, har detta varit bekant, presenterat och genomtröskat för väljarna innan det mötte väljarna. Det som är angreppspunkten, vilket kan vara fullt förståeligt, är att försöka isolera och framställa förslaget som att det är det enda som finns i regeringens budget och den enda del att försöka påverka människor som kommer . Jag tror inte att väljarna kommer att uppleva det . De kommer att se att det är en helhet i politiken som ämnar stimulera arbetsgivare att vilja växa med sina företag och sysselsätta flera. De ser att det blir sänkta inkomstskatter för låg- och normalinkomsttagare, såsom vi presenterade. I denna politik finns en vilja att just omställningsförsäkringarna ska vara just detta. Det ska vara ett stöd och vara en bro mellan jobb snarare än ett sätt att permanenta utanförskap. Så får vi se vem som har rätt. 8 (): Jag vill påpeka att det inte fanns tillstymmelse till svar på min fråga. Den var: Har regeringen gjort en sammanhållen konsekvensanalys innan ni har lagt fram detta förslag? Det är ganska enkelt. Du kan svara ja eller nej på den frågan. Det är dock rimligt att du svarar på en fråga som ställs på statsministerns frågestund. Om svaret är ja lägger ni fram ett förslag trots de konsekvenser som leder till försämringar för kulturen, kommunerna, kvinnor och barn som växer upp under fattiga förhållanden. Om svaret är nej lägger ni fram ett förslag utan att först ha studerat hur det slår mot olika delar av samhället. Jag är inte alls av uppfattningen att det är ett isolerat förslag. Utöver detta försämrar ni för sjuka, tar bort förmögenhetsskatten och fastighetsskatten och gynnar de rikaste. Det är en klockren klasspolitik som ni står för, . 9 Statsminister (): Den analys vi har gjort är att den samlade effekten av vår politik blir att det skapas förutsättningar för nya jobb, och vägar till jobb är den viktigaste grunden för att bryta med utanförskap och för att dessutom arbeta bort klyftor och orättvisor i vårt samhälle. Vi har analyserat att det stora utanförskap vi har fått , även om det har varit goda tider i ekonomin, faktiskt är en allvarlig utmaning mot vårt välfärdssamhälle som det saknades en politik för när den förra majoriteten rådde. Det försöker vi nu göra någonting åt. Återigen: Att se om detta visar sig vara ett verkningsfullt sätt att få fram jobben är precis det vi kommer att göra. Den analysen gjorde vi innan vi presenterade den och sade att det här är den politik för jobb som den majoritet som tidigare stödde saknade. 10 (): Jag tänkte fråga om en sak som ni inte har förberett innan maktövertagandet, nämligen klimatpolitiken. Jag noterade att statsministern gjorde ett uttalande kring det framtida internationella klimatmål som ska sättas upp inom FN. Då gjorde statsministern tillägget och sade att ett internationellt klimatmål inte får hota tillväxt och jobb. Då undrar jag om det är statsministerns uppfattning att det är klimatmålet som är det största hotet mot tillväxt och jobb, eller om det är klimatförändringarna som är det största hotet mot tillväxt och jobb. Jag är nämligen enig med en väldigt stor del av världens ekonomer att det faktiskt är klimatförändringarna som är det största hotet mot världsekonomin och därmed även mot företag, jobb och tillväxt. 11 Statsminister (): Min poäng var just att klimatfrågan är en ödesfråga för mänskligheten men att det alltför ofta i har uttolkats så att just ambitionen att möta klimatförändringarna är en politik som måste gå till storms mot marknadsekonomi och vårt sätt att leva. Jag ifrågasätter om det är nödvändigt och undrar om man inte kan hitta en politik som både är utformad med ambitionen att möta klimathoten och är en politik för jobb och välfärd, och som dessutom bättre än vad som har varit fallet ser detta som en global utmaning som bygger på framkomlighet i internationella forum, att kunna göra skillnad snarare än att tro att vi ensamma isolerat kan lösa de här problemen här i . 12 (): Det är fullständigt uppenbart att världen behöver föregångsländer på det här området och att har varit ett sådant tidigare och också har bidragit väldigt mycket till just att få bra resultat i internationella förhandlingar med detta i ryggen. När man åker till ett internationellt möte måste man faktiskt ha någonting i resväskan. Man måste kunna packa ned något slags trovärdighet i den resväskan. När vi nu pratar om internationella frågor driver , och att man ska ha en minskning av utsläppen . Det är höljt i dunkel vad som är linje i detta. Jag undrar: Hur kan ni ha förberett maktövertagandet utan att ens fundera över den allra viktigaste politiska frågan för världen under kanske ? Och hur har man inte något annat förslag förberett än det förslag som handlar om miljöbilspremie, som ni dessutom inte har haft vett att lägga fram i er budget? 13 Statsminister (): Det kommer att komma efter de klimatmål som finns och som beslutat och där vi ska ställa oss frågan vilka klimatmål vi ska ha i vår värld och vilken typ av politik de ska kunna matcha för att det ska vara trovärdigt. I det hänseendet kommer en del av de länder som nämner att vara väldigt betydelsefulla, allra helst som de alla är medlemmar i unionen. Jag tror att EU väldigt mycket kommer att vara föregångare här, också gentemot de delar av världen där de här frågorna inte alls tas på riktigt samma allvar och där diskussionen inte är lika utbredd. Låt oss i stället konstatera att vi i och EU gärna ska vara föregångare. Men jag tycker att politiken ska utformas på ett sådant sätt att man sätter upp mål som är trovärdiga och som kan uppnås. Det är denna regerings avsikt att göra just på det sättet. roll i den internationella klimatpolitiken 14 (): pågår ett klimatmöte i där bland annat den svenske miljöministern deltar. Det är viktiga diskussioner, men förberedelserna inför mötet har inte kommit så långt som man skulle önska från svensk sida. Risken är att resultatet blir rätt så klent. Då är min fråga till statsministern hur han ser på och EU:s möjligheter att verkligen nå resultat vid internationella klimatförhandlingar och hur vi skulle kunna prioritera och förbereda vårt ordförandeskap i EU för att nå resultat på klimatområdet. 15 Statsminister (): Jag tror att vi inte ska förvänta oss att några stora framsteg kommer i , även om det är viktigt att man samlas i världen och diskuterar klimatfrågor. Det som kommer att komma mer av är diskussionen vad som ska komma efter Kyoto. Det är egentligen det enda svar världen samlat har givit för att möta de här utmaningarna. Där kommer EU:s agenda och EU:s sätt att hantera detta att betyda oerhört mycket. Redan i vår under det kommande tyska ordförandeskapet kommer vi att få märka att klimatfrågorna kommer att få ökad aktualitet. Jag gör nog samma bedömning som frågeställaren, att det kommer att växa i omfattning fram till det svenska ordförandeskapet , vilket kommer att ligga väldigt riktigt i tiden för att EU tillsammans med övriga världen ska kunna ha bra och trovärdiga mål för att möta klimatförändringarna efter Kyoto. 16 (): Jag får tacka för svaret. Jag tror att det är extremt viktigt att vi får en klimatregim efter 2012, efter Kyotoprotokollet, som också omfattar de länder som står vid sidan av. Då är min följdfråga till statsministern hur han tror att man bäst får med flera länder i det samarbetet om det handlar om att inskärpa allvaret i klimatfrågan, vilket vi inte nog kan göra, eller om vi också kan se en strategi där miljöutmaningarna kan vara en ekonomisk hävstång, precis som regeringen har lyft fram i regeringsförklaringen. 17 Statsminister (): Jag tror att alla förstår att ska det bli någon framgång är det oerhört viktigt att är med. Det är otroligt viktigt att de snabbt växande ekonomierna i fullt ut tar detta på allvar och har detta för ögonen. hävdar de ofta själva, inte minst , att de i växande grad tar miljöhänsyn. Men det är självklart att utan , eller andra stora länder kommer vi inte att komma särskilt långt på vägen. Det bör också vara väldigt tydligt vad det kommer att handla om. Det handlar om energieffektivisering, om att utveckla alternativ, att tänka om och att använda våra naturresurser på ett mer ansvarsfullt sätt. I och i har vi i det hänseendet kommit längre än vad många andra länder har gjort. Men dessa klimatförändringar är en global utmaning, och de måste också mötas med globala svar. Det är det världen försöker samlas kring. Jag är övertygad om att starkt pådrivande i detta kommer Europeiska unionen att vara. 18 (): Min fråga till statsministern handlar om naturgasledningen mellan och . Det är en fråga som har många dimensioner och därför involverar flera statsråd i regeringen. Frågan till statsministern initialt är: Finns det en övergripande strategi i regeringen för hur och regeringen ska hantera den här frågan? Jag vore också tacksam om statsministern kunde kommentera frågan om ett svenskt stickspår till , som har aktualiserats i massmedier . 19 Statsminister (): De med erfarenhet i minns möjligen tidigare presidenten besök här i parlamentet som bland annat uppmärksammades just för denna gasledning. Det är bara en påminnelse om att den här frågan har vi levt med . Jag vill också påpeka att något konkret projekt framställt till den att ta ställning till finns ännu inte. Det efterfrågas väldigt mycket synpunkter på detta, och det har jag full förståelse för. Det regeringen kan göra en bedömning av är att vi i den delen det handlar om en dragning mellan och förmodligen har mindre möjligheter att påverka, men vi ska utreda om vi kan påverka det. Det är enligt möjligt att dra gasledningar, men det är möjligt att det med vår miljöprövning och med vår nationella lagstiftning går att resa invändningar. Om, så i så fall ska vi göra det. När det gäller stickspåret till , som har diskuterats, är det tydligt att vi kan påverka det med nationell lagstiftning. När förslaget konkretiseras ska regeringen naturligtvis förhålla sig till det. Men jag är lite noggrann med att säga att innan vi har fått detta konkret utformat i ett förslag är det svårt att förhålla sig till det. 20 (): Statsministern understryker själv hur långsiktigt det här projektet har varit. Det är ett förhållande som understyrker vikten av att man har en väldigt god framförhållning och att man noga har tänkt igenom hur man ska hantera problemen när de väl dyker upp. En implikation i den här frågan har ju varit de historiskt belastade relationerna mellan och med förbigående av de baltiska staterna. Min fråga till statsministern är: Ser han möjligheter att inom ramen för beredning också inkludera de baltiska staterna i den prövning av bland annat miljön som förestår? 21 Statsminister (): I det förslag som har utarbetats har dragningen snarare kommit att röra sig i ekonomiska zon än i de tre baltiska staternas. Jag vet att det har förekommit en diskussion om att pröva även andra typer av dragningar. Men återigen: Det finns alltså inget konkret framställt förslag. Jag vet att den typ av möjliga miljöintresseinvändningar som reser också finns som diskussion och invändningar i andra länder. Jag hade faktiskt så sent som anledning att samtala med premiärminister, och den här diskussionen finns där också. 22 (): Jag har en fråga till statsministern om utnämningspolitiken. Det har varit en omfattande kritik mot hur den har fungerat från oss kristdemokrater och också från andra partier inom . Det har handlat om bristfälliga kravprofiler, dålig dokumentation i , stora svårigheter för att i efterhand granska processen och en tydlig partipolitisering av utnämningarna. Jag tror att förväntningarna i det svenska samhället är stora på att det ska bli en ny ordning med en ny regering. Det står också i regeringsförklaringen att utnämningspolitiken ska reformeras med utgångspunkt i regeringsformens stadga att vid statliga utnämningar endast fästa avseende vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Det finns som sagt var en hel del konkreta förslag på hur det här kan gå till. Eftersom utnämningspolitiken berör hela regeringen och det är en viktig fråga hur statsförvaltningen sköts, är min fråga till statsministern: På vilket sätt kommer den här reformeringen av utnämningspolitiken att gå till? 23 Statsminister (): Det kommer att ske gradvis. Vi kommer att respektera det faktum att den svenska utnämningsmakten är mycket stor och omfattande och att det vi utnämner i olika hänseenden är av lite olika karaktär. Det har diskuterats att det skulle vara en stor märklighet att man till parlamentariska utredningar väljer att tillsätta partimärkta företrädare. Jag vill påpeka att vi sällan har kritiserat det. Det är väl mer ett utslag av hur det går i val och det faktum att det reflekteras av majoriteter som finns här i . Andra delar av utnämningsmakten har vi däremot varit väsentligt mer kritiska mot där vi har uppfattat att det har varit en partipolitisering av sådana tjänster som i realiteten inte borde vara det. Det här återspeglar det faktum att utnämningsmakten inte är ett enhetligt system som kan behandlas på ett enda sätt. Kring detta kommer jag i närtid att återkomma just för att visa hur regeringen avser att gradvis göra denna förändring som vi har indikerat i regeringsförklaringen. 24 (): Det är självklart att det, som statsministern själv nämner, är skillnad på om man utser ordföranden i statliga utredningar och andra utnämningar. Jag var själv med i en arbetsgrupp som granskade de 16 senaste generaldirektörsutnämningarna mellan . Där kunde vi konstatera att bara en av 16 utnämningar av generaldirektörer hade tydliga kravprofiler. Ingen hade en tydlig dokumentation, och det fanns också en hög andel partipolitiska utnämningar här. Det gällde särskilt de större, och kanske viktigare, myndigheterna. Den fråga jag vill ställa till statsministern är: Kan vi få ett löfte här om att med nya regeringen blir det en ny och annan ordning? 25 Statsminister (): I enlighet med vad som presenterades i regeringsförklaringen och i budgeten som lagts på bord ämnar vi nu förändra den svenska utnämningsmakten i enlighet med vad vi har lovat väljarna och vad vi har skrivit. Då visar vi också respekt inför den mycket omfattande utnämningsmakt som har. Detta måste ske ansvarsfullt och gradvis, och det kan dessutom inte behandlas på ett enhetligt sätt där alla delar av utnämningsmakten är att betrakta som likadana. Det är därför jag väljer att svara att det är en gradvis förändring som kommer att ske. Jag kommer att återkomma i närtid kring hur vi avser att utforma detta. Följderna av förändringar i a-kassan 26 (): Frågan om hur en försämrad a-kassa skulle ge flera jobb ställdes ofta i valrörelsen, sade statsministern, och det är sant. Frågan ställdes väldigt ofta, men den fick ju inget svar, vare sig då eller . Försämringarna i a-kassan kommer att göra att det blir svårare att komma in i systemet och också att flera åker ut. talade ofta och mycket i valrörelsen om att få bort bidragsberoendet. Så min fråga är: Hur kan ett system som tvingar bort människor från en trygghetsförsäkring och till socialbidrag faktiskt minska bidragsberoendet? 27 Statsminister (): Socialdemokratin gick till val på höjd a-kassa. Det formulerade jag på det viset att det var en politik för att göra det ännu mer ointressant att arbeta och ännu mindre lönsamt att arbeta. Mot det ställde vi en politik som bestod av flera delar. Det är därför som socialdemokratin inte kan komma till ro med svaret. Ni tror att det är ett enbent alternativ som bara har en enda idé kring a-kassan, och sedan är det slut. Men så är det inte. Väljarna har hört vad vi har sagt. Vi går också fram med sänkta inkomstskatter, vi går fram med lättnader för företagarna, vi gör regelförenklingar, vi gör ett matchningsstöd och vi inrättar nystartsjobb. Det kan inte vara en nyhet ens för en socialdemokrat att det är flera delar som ger en samlad effekt. Vi hävdar att den samlade effekten av detta ger flera jobb. Då är just frågan: Ska flera leva på höjda ersättningar i utanförskap utanför arbetsmarknaden eller ska flera med egen försörjning och eget arbete komma in på arbetsmarknaden? Det var den frågan vi ställde till väljarna, och det gjorde att vi vann valet. Rätten till avdrag för fackföreningsavgifter 28 (): före valet var statsministern väldigt positivt inställd både till kollektivavtal och till att parterna skulle vara starka och kunna göra avtal på arbetsmarknaden. Det gällde åtminstone fram till valet. Om det nu gäller efter valet, , måste jag fråga: Varför gör man det då svårare och dyrare för den ena parten att vara med i sin organisation och på så sätt bli en stark part? Man gör det inte för arbetsgivarna de har haft sin avdragsrätt men man tar bort den för löntagarna. Är det att värna starka parter på marknaden? Eller vill statsministern bara gynna den ena parten? 29 Statsminister (): I samhällsdebatten förekommer det påståenden som utgår från att man inte kan få fram flera jobb i med mindre än att man i grunden förändrar den svenska arbetsrätten, och då införstått att det framför allt är arbetstagarnas rättigheter som ska förändras och kanske till och med försvagas. Mot detta har jag markerat att jag inte tror på den typen av maktförskjutning. Det har också färgat hur alliansregeringen har formulerat sin politik. Det syns i regeringsförklaring såväl som i budget. Det är någonting som jag kommer att fortsätta att stå för. Däremot var jag mycket tydlig med att jag tror att jobben kommer via förändringar i drivkrafter som ges av hur skatte- och bidragssystem i fungerar. Därför sänker vi inkomstskatterna för låginkomsttagare, stramar åt och ändrar så att tänkta omställningsförsäkringar fungerar så som det var tänkt. Jag har varit fullständigt öppen med, och det har också andra alliansföreträdare varit, att den mixen behövs för att få fram flera jobb och skapa en balans som inte utmanar vad jag uppfattar vara grunden för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Därmed tycker jag att jag har fullgjort mina signaler till väljarna och faktiskt står upp för detta även efter valet. 30 (): Statsministern besökte och Ronna i går. har en arbetsmarknad som är väldigt mångfasetterad. Det finns många små företag, många stora företag och företag som befinner sig på en global marknad. Jag kan tänka mig att människor som bor i , precis som i många andra stora bostadsområden och även hemma hos mig i , tycker att väldigt mycket fungerar bra i , men det finns också många människor som känner att de vill vara delaktiga på den lokala arbetsmarknaden. De känner det här utanförskapet. Särskilt många som är födda i ett annat land känner det här utanförskapet. I de här områdena finns också en oro för om de nya jobben kommer eller om jobb kommer att försvinna från . Jag skulle vilja att statsministern utvecklar vilka möjligheter han ser för dem som är födda i ett annat land att få ett jobb i , och det gäller även alla som står utanför. Jag skulle gärna vilja höra vad regeringen gör nu som första steg. 31 Statsminister (): Jag förde väldigt många samtal i Ronna, som är en stadsdel i , i går. Det var flera som hade varit i som vittnade om hur de upplevde att om man inte pratade ren och perfekt svenska fick man jobba dubbelt så hårt och hade ändå svårt att nå fram. I ett land som i sin självbeskrivning hävdar att här finns mängder av jobb, att det är goda tider och att det inte finns några problem finns massvis med människor som upplever att dörren är stängd för dem. Det beror på attityder, på att det svenska samhället inte fungerar i enlighet med den självbild som vi ofta sprider. Vad gör då den nya regeringen?