prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — EKN:s uppgift är inte att bekämpa fattigdom, inte att verka för mänskliga rättigheter och inte att verka för hållbar utveckling. EKN:s uppgift är att gynna svenskt näringsliv. Då blir min fråga till : Innebär inte den här budgeten att vi avsätter mer biståndspengar just till den typ av bistånd som avser att gynna oss själva och inte människorna i syd? 196 () replik: Jag tycker kanske att det har svarats på den här frågan ganska , . Det är en skuldavskrivning som går via EKN. Så är det. Men tror jag att det är viktigt säga att vi inte behöver göra gällande att allt som gynnar svenskt näringsliv skulle missgynna fattigdomsbekämpning. Jag kan mycket väl tänka mig att, i varje fall som något sekundärt, se det positiva i att svenskt näringsliv får möjligheter framför att satsningar ska ske på låt oss säga amerikanskt näringsliv. Jag minns väldigt väl när vi hade en debatt om huruvida det handlade om Volvos lastbilar eller lastbilar från . Där fick vi höja rösten och tycka att vi hade lika bra lastbilar som man hade i . Man behöver inte framställa det här som att det som är till gagn för svenskt näringsliv vore till förfång eller elände för länder som behöver bistånd. 197 HANS () replik: Jag håller helt med. Det kan vara en positiv bieffekt av svenskt bistånd att också gynna det svenska näringslivet och svenska företag. Problemet är när det, som i den här budgeten, blir det primära syftet med biståndet. Jag vill lyfta fram en annan fråga till , även om han tycker att jag upprepar mina frågor. Det finns en anledning till det, nämligen att vi har tre partier i den här kammaren som sviker sina vallöften och fyra partier som inte kan redovisa vad de här skuldavskrivningarna egentligen ska gå till. Jag vill lyfta fram frågan om millenniemålet om att halvera världsfattigdomen. Det är en målsättning som också har ställt sig bakom. Då måste det vara tydligt från världssamfundet att det krävs både skuldavskrivningar och ett högt bistånd. Det skulle vara intressant att höra om anser att den här biståndsbudgeten med sina skuldavskrivningar på ett bättre sätt bidrar till att millenniemålen uppfylls. 198 () replik: Jag tycker att det är lite magstarkt när säger att det primära i det här biståndet är att gynna näringslivet. Där det gick det lite för fort. Så är det inte. Vi talar alltså om en liten del. Jag blir också lite nervös när jag hör, som har sagts här, att 600 miljoner inte är så mycket. Jag ställde här in i sammanhanget den situation som utrikesförvaltningen har, att man får kämpa med 100 miljoner i underskott som är strukturellt. Vi ska komma ihåg att det är 30 miljarder vi talar om här, så det är verkligen summor som är svåra att omfatta. När vi sedan talar om att halvera fattigdomen är det självklart att inte behöver skämmas för sina insatser, vare sig under den tidigare regeringen eller under den nuvarande. Det finns en lång rad ekonomiskt utomordentligt starka stater det behöver jag inte upplysa om som verkligen bör strama upp sin situation budgetmässigt när det gäller att hjälpa dem som ingenting har eller har väldigt lite. Jag har öppet och ärligt sagt att min strävan är att se till att vi får av bni i bistånd, utan att eller någon annan ska kunna säga att vi snöt 1 ½ miljard, eller vad det nu är för siffra, inom biståndsramen till någonting annat än just fattigdomsbekämpning. 199 Statsrådet (): Internationellt bistånd är ett av flera instrument för att bekämpa fattigdomen och därmed ett sätt att bidra till en rikare, säkrare och mer demokratisk värld för alla. I budgeten bekräftas att det svenska biståndet ligger kvar på en hög nivå. Budskapet är tydligt. fortsätter att vara en ledande nation inom utvecklingssamarbetet, detta som ett led i en aktiv utrikespolitik och ett ökat globalt engagemang. uppgår biståndsramen till och anslaget till biståndsverksamheten till . Det här betyder bland annat att anslaget för biståndsverksamhet ökar med , vilket har upprepats här . Arbetet med framtagandet av politiken för global utveckling, PGU, som vi antog här i kammaren 2003 blev en viktig manifestation för den grundläggande samsyn som finns vad gäller internationella ansvar för utveckling. Jag ser mycket fram emot att få arbeta tillsammans med , inte minst med tanke på att vi måste arbeta vidare på dels en bättre tillämpning av just PGU, dels flera viktiga reformfrågor, som jag får återkomma till vid senare tillfälle. Låt mig få lyfta fram några av våra åtta prioriterade områden inom utgiftsområde 7. För det första: Biståndets kvalitet och effektivitet måste sättas i centrum och samordningen mellan givarna förbättras. Vi i den rika världen har ett gemensamt ansvar gentemot världens fattiga att slå vakt om biståndets effektivitet och kvalitet. Det är bara så vi kan vara säkra på att biståndet når fram. Att slå vakt om kvalitet och effektivitet är också ett sätt att visa för den svenska allmänheten att biståndet verkligen gör nytta. Det är bara på så sätt som vi kan värna biståndets legitimitet på hemmaplan. Därför ska också arbetet med sektorskoncentration intensifieras. Målsättningen är även att begränsa antalet samarbetsländer. Både och regeringen har konstaterat att antalet samarbetsländer givet våra personalresurser är alltför stort för att vi ska klara av att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete. Ökningen av antalet samarbetsländer och samarbetsstrategier, i kombination med ett alltmer komplicerat bistånd, riskerar att tunna ut våra resurser och leda till minskad kvalitet i biståndet. Landkoncentration handlar därför om att bättre utnyttja våra egna resurser. Det handlar också om en effektivare användning av samarbetsländernas förmåga och resurser. Det är exempelvis inte rationellt att uppemot 30 bilaterala givare och internationella finansiärer är aktiva i samma land. För det andra: Respekt för de mänskliga rättigheterna bidrar till och är i stor utsträckning en förutsättning för demokratisering. Demokrati, rättsstat och välstånd är varandras förutsättningar. Därför är det också självklart att det svenska utvecklingssamarbetet ska stödja pågående demokratiseringsprocesser i samarbetsländerna och ansträngningar att värna de mänskliga rättigheterna. Rättsstatens principer måste värnas. Det är exempelvis bara så vi kan stärka och säkra kvinnors, flickors och ungdomars rättigheter och möjligheter i utvecklingsländerna. För det tredje: Ett kraftfullt agerande krävs för att bromsa spridningen av hiv/aids och bistå de drabbade. Det är ett viktigt led i kampen mot fattigdomen och strävandena mot millenniemålens uppfyllelse. Vårt arbete sker nu inom ramen för bland annat ordförandeskap för under 20062007. För sedan var jag ordförande för styrelsemöte i , . Trots den pågående mänskliga katastrof som hiv/aids utgör var mötet positivt. Det förutsättningslösa sätt på vilket frågor som kopplingen mellan hiv/aids och säkerhet, den så kallade feminiseringen av epidemin samt näringslivets roll i kampen mot sjukdomen diskuterades ingav hopp. Jag tyckte att det var intressant att höra tala om SRHR-frågorna, sexuell reproduktiv hälsa och rättigheter, och vikten av att stärka kvinnor i de politiska processerna. Jag tror att vi får ökad anledning att återkomma till detta och att utvecklingssamarbetet i än högre grad måste komma kvinnor och flickor till del för att vi ska få bäst effekt. Då handlar det inte bara om demokratiseringsprocesser utan också om att säkerställa att kvinnor har lika rätt att äga, företaga och arbeta som männen för att vi ska få en riktigt bra förutsättning för utveckling. Om vi räknar samman det svenska biståndet kring hiv/aids, smittsjukdomar och specifika bidrag för SRHR-frågor är det faktiskt mer än de krävde. Låt mig avsluta med en reflexion. Det finns flera perspektiv på tillväxt och fattigdomsbekämpning. Jag kände mig hedrad när jag i går stod värd för en lunch för professor , grundaren av och årets mottagare av . har varit framgångsrik. av bankens låntagare är, som ni säkert vet, kvinnor. De är inte objekt för någon välvilja. De är inte passiva mottagare av bistånd. Däri ligger professor storhet: att med små medel frigöra individers inneboende skaparkraft och entreprenörskap och därmed lägga grund för utveckling, stabilitet, fattigdomsbekämpning och just det! Det som har lyckats med stämmer till eftertanke för oss som arbetar med utvecklingssamarbete. Biståndets historia är tyvärr full av storslagna planer och projekt som har tagits fram av välmenande människor i den rika världen. De har ofta gjorts utan hänsyn till verkligheten på marken i utvecklingsländerna. Och de har gjorts utan hänsyn till att det som kvinnorna och männen i dessa länder kanske framför allt vill ha är möjligheten att precis som vi förverkliga sina egna drömmar om ett bättre liv på egna villkor. Det som professor vädjade om när vi hade vårt lunchsamtal var att vi skulle våga tänka nytt. Han talade inte om att tänka stort. Men han krävde lite mer av mod och fantasi i dagens utvecklingssamarbete. Och visst står vi inför en mängd nya utmaningar som vi måste tackla gemensamt. Vi tillsammans, riksdag och regering i , måste se till att vi på ett bättre sätt kan vässa gamla verktyg och finna nya vägar för att på så sätt tillsammans bättre bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. 200 () replik: Jag vill tacka biståndsministern för många inspirerande ord. Inte minst positivt att nämna var vad det småskaliga biståndet kan innebära för enskilda individer. Och jag hoppas att mikrolånen kommer att få ett än större inflytande i svensk biståndspolitik. Men jag har två perspektiv som jag tog upp i mitt anförande och som jag skulle vilja att biståndsministern utvecklar lite grann. Vi vet förstås allihop att vi har fått en ny regering som hade ytterst på sig att ta fram en budget. Och det är klart att alla inriktningar inte finns på plats. Men jag skulle för det första vilja veta lite mer om demokratibiståndet. Vi ser att bara en dryg femtedel av biståndet går till good governance, att stödja rättsstaten, demokrati, mänskliga rättigheter, marknadsekonomisk utveckling och annat. Och ur mitt liberala perspektiv tycker jag gott att denna andel skulle kunna vara mycket mycket större, då vi vet att demokrati är den bästa grunden, inte bara för att försvara kvinnors rättigheter och friheter utan också för att skapa ett stabilt samhälle där ingen behöver svälta. ska jag resa till . Det vore därför trevligt att få höra vad jag kan ge för budskap till våra fängslade politiska vänner som kämpar för demokrati. Vad kan oppositionella grupper i diktaturländer förvänta sig för stöd av den nya borgerliga regeringen, och vad har biståndsministern för strategi när det gäller bräckliga stater som kämpar i rätt riktning? Jag har en annan fråga som har geografisk karaktär. Jag nämnde och i mitt anförande. När vi hade den förra regeringen var det bara som gick till hela denna gigantiska region där en halv miljard människor lever i ofria stater och där man inte får tycka, tänka och tro fritt. Jag tycker gott att en borgerlig regering kan anlägga ett kraftigare perspektiv och skapa en riktig plan för ett fritt och en stabil demokratisk arabvärld. 201 Statsrådet () replik: Vad gäller både och , som har tagits upp tidigare, hoppas jag kunna återkomma till för att tala om vikten av att vi har bra och genomarbetade strategier. Det är ibland svårt att klumpa ihop hela . Det är ännu svårare att klumpa ihop hela . Men vi bör återkomma till detta och få mer uttömmande diskussioner. Däremot tror jag att diskussioner om bräckliga stater och om att stärka demokratiska processer inte bara handlar om utvecklingssamarbetet och biståndsbudgeten, utan det handlar väldigt mycket om diplomati, om internationella kontakter och om företags närvaro i olika regioner för att man ska kunna främja värderingar och välståndsskapande krafter men också bidra till upplysning och delaktighet. Därför tycker jag att man ska se hela politiken. Jag tror att det finns all anledning att på olika sätt nu uppmuntra olika aktörer. När jag talade om att vässa gamla verktyg så tror jag till exempel att de partianknutna stiftelserna kan ha en väldigt viktig roll att spela såväl i som i och i vårt närområde för att understödja kampen inte bara för mänskliga fri- och rättigheter utan också för bättre samhällsstyrning och demokrati. Vi tittar alltså på olika sätt att kunna öka och effektivisera även demokratibiståndet. 202 () replik: Det är glädjande att biståndsminister nämner just de partinära organisationerna. Många av oss är aktiva i dem just för att kanske stödja partikamrater som sitter i fängelse exempelvis på , i och i andra regioner. har KIC, och har Svenskt internationellt liberalt center. Det finns också och . De är väldigt viktiga och kan vara en kraftig brygga. Jag vill också betona många av de projekt som vi faktiskt gör tillsammans, över partigränserna. Exempelvis har Silc tillsammans med och jobbat mycket med , en glömd diktatur där den enda oppositionsledaren, liberalen , för tillfället sitter i fängelse. Jag vill också betona att det är viktigt att vi i demokratibiståndet, när vi stöder good governance använder det klassiska amerikanska uttrycket money talks. Det är ofta väldigt effektivt i biståndssammanhang. Det finns en del partier i riksdag som tycker att man ska ha ett helt kravlöst bistånd och att man inte ska ställa krav på demokratiska förändringar, mänskliga rättigheter, rättsstater, utveckling av marknadsekonomi och annat. Men jag tycker att man ska ställa sådana krav. I till exempel framtvingade man genom biståndspengar att det blev ett flerpartisystem. Också i antog man åsikter som kom från den demokratiska världen för att få fortsatt stöd. Avslutningsvis vill jag betona att det är viktigt att se att man också värderingsmässigt försöker premiera de ledare som tar goda initiativ. Det tror jag är en viktig effektivitetsaspekt. Ett folk ska inte behöva bli lämnat i sticket bara därför att man råkar har fötts i ett ofritt land. Men där vi ser goda resultat ska vi också uppmuntra. Jag blev väldigt glad då jag i läste att man i exempelvis , där det skedde ett folkmord för bara då 800 000 människor dödades , nu diskuterar att förbjuda dödsstraff i sitt eget land. Det är en fantastisk utveckling i ett sådant krigsplågat land att man tänker så framåt. Den typen av initiativ bör stödjas. 203 Statsrådet () replik: Jag tror att dessa frågor är otroligt centrala för att vi ska kunna uppnå ett effektivt men också väl förankrat svenskt bistånd. Och det pågår redan arbete på detta område. Inte minst märker jag efter min resa i och hur man jobbar med givarsamordning och just sätter upp goda kriterier, inte bara för good governance, utan man diskuterar också hur man ytterligare kan stärka demokratiska processer. Jag tror att vi från sida och i de svenska partierna har ett jättestort ansvar. Vi har sett att vi i regeringsställning också på ett helt annat sätt kan stödja internationella organisationer som jobbar med demokratifrämjande. Det finns alltså många olika vägar att gå. Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi i en del länder och också ser att arbetet inte är klart bara för att man har infört ett flerpartisystem. Det är också oerhört viktigt att diskutera välståndsfördelningen i länderna, och det är oerhört viktigt att diskutera rättsstatens principer och också som enskilda individer uppmuntra politiker som finns där och tala om hur viktigt det är att kunna axla ett ledarskap och att inte söka mandat i den lilla politiska eliten utan gå ut och möta folket och därmed också fördjupa demokratin. Här tror jag att de partinära stiftelserna är ett av de bästa verktygen som vi har i . Men det finns många andra sätt också. Och jag tror att vi har goda förutsättningar att i den här frågan ha ett bra debattklimat om dessa frågor i riksdag men också många goda idéer om hur vi skulle kunna vässa detta demokrativerktyg för att det ska kunna bli ännu bättre. Jag tror nämligen att alla håller med mig om att det är en förutsättning för att vi ska kunna ha en effektiv fattigdomsbekämpning. 204 HANS () replik: Jag har förstått att här ska träffa sin norska kollega om jag nu inte fått alldeles fel information. Jag hoppas att ni har givande samtal och att du kan ta intryck av de norska erfarenheterna. valde ju att avskriva sina bilaterala fordringar på , , och utan att belasta biståndsbudgeten. Det gjordes med hänvisning till att man ansåg att lånen var illegitima, att man inte kunde kräva in de pengarna igen. Jag har om och om igen frågat utan att få svar. Flera av dina allianskamrater har hänvisat till dig, så nu hoppas jag att jag äntligen kan få svar på den fråga som inte bara jag ställer mig utan som också en stor del av biståndsorganisationer, ett flertal kyrkor och religiösa samfund ställer sig. Det gäller då de minst 1,14 miljarder som ni avsätter i budgeten för avskrivning av skulder som inte finns. Vart ska de pengarna gå? Inte heller har vi ännu fått någon dementi beträffande den handläggare på som till uppgett att de här pengarna kommer att ligga kvar i statskassan för att kunna användas till skattesänkningar i . Det skulle vara jättebra om äntligen kunde dementera de här uppgifterna från handläggaren på . 205 Statsrådet () replik: Ja, det är helt riktigt att, som gång på gång sagts här , vi har en överenskommelse inom ramen för FN. I givarsamfundet är man överens om att skuldavskrivningar ska vara additionella, att de inte ska räknas in i biståndsramen. har en biståndsvolym som uppgår till av bni. Vi ligger alltså inte under de som vi har kommit överens om. Det totala svenska biståndet för ökar med . Det innebär inte att skuldavskrivningarna på 1 ½ miljard kronor utgör avvikelser från överenskommelsen. Jag har själv här i varit med om att det är som tagit initiativ till just skuldavskrivningarna. Vi blev väldigt inspirerade av Jubel 2000 och tycker att skuldavskrivningar är ett bra sätt att kunna ge länder en ny start. Det som händer med den 1 ½ miljard som vi har prognostiserat vad gäller möjliga skuldavskrivningar för är att till exempel och slipper betala dessa pengar. För och spelar det ju ingen roll om man får nya biståndspengar eller om man kan avskriva gamla skulder. Det är detta som vi har försökt visa i årets budget genom att avräkna det och genom att redovisa på samma sätt som vi redovisar till och Dac. Därför tycker jag att det är fel att tala om en urholkning. Biståndet ökar med 600 miljoner, förutom de planerade avskrivningarna. 206 HANS () replik: Det här med urholkning är inte någonting som jag på min kammare har hittat på, utan det är någonting som också ett stort antal biståndsorganisationer i och religiösa ledare talat om. Vi hade ju en biskop som var ute och kritiserade just regeringen för att använda biståndspengar till skuldavskrivningar. Det ansågs urholka biståndsbudgeten. Jag får väl säga att jag, liksom många av de biståndsorganisationer vi har i och Forum Syd till exempel känner en väldigt stor oro för framtiden. Den oron blir inte mindre av att inte ens biståndsministern kan redovisa vad pengarna ska gå till. Då kan man undra vem man ska vända sig till om man vill veta vad dessa ska gå till som vi har att behandla i biståndsbudgeten. Jag förstår att de borgerliga partierna inte är överens i den här frågan. har det blivit väldigt tydligt vem som har fått ge vika och vem som har fått sätta dagordningen när det gäller biståndspolitiken. Jag förstår också att det kommer framtida diskussioner. Jag hoppas att de andra tydligare kommer att stå på sig i diskussionerna med . Det skulle egentligen vara intressant att höra hur som biståndsminister ser . Kommer du som biståndsminister att agera för att det här bara blir en engångsföreteelse, eller ser du en möjlighet att även använda biståndsmedel för att skriva av skulder skulder som dessutom inte finns? Kan du dessutom tänka dig att använda delar av de kostnader som vi har för militära insatser och skjuta in dem i biståndsramen? 207 Statsrådet () replik: , det här är lån som finns. Det är lån till två länder lån som vi tror att vi inom ramen för det internationella samarbetet har möjlighet att skriva av. Det är två länder som vi har diskuterat inom ramen för departementets beredning, och det är och . Vi vet att det har skett ett fruktansvärt krig i och att vi äntligen har ett fredsavtal. Det är en situation som är rätt bräcklig, men vi vill nu på alla sätt stärka egen möjlighet att ta sig fram till en framtid med fred, försoning, stabilitet och välståndsutveckling, och därmed fattigdomsbekämpning. Jag utgår från att inte tycker att det är dåligt att blir av med en skuldbörda på någon miljard just nu när man ska starta på nytt. Det är just de lån som vi avskriver i den planeringen som vi öppet redovisat för . Jag vänder mig mot att man kallar detta med 600 miljoner mer i friska pengar in i biståndsverksamheten för en urholkning. 208 (): Först vill jag som företrädare för Socialdemokraterna hälsa biståndsministern välkommen till biståndsdebatten. Vi har ju varit kolleger i utrikesutskottet, men är det ombytta roller. Jag önskar dig välkommen i din nya roll. Vi närmar oss jul som av många brukar betraktas som glädjens och givmildhetens högtid. Till många kommer tanken om att inte bara ge gåvor till nära och kära och njuta av ledighet och gemenskap, utan hos många finns det också plats för eftertanke och solidariskt handlande. Inte vid något annat tillfälle visar så många konkret sin solidaritet med dem som har det svårt i vårt eget land och i andra delar av världen. Kanske är det en tanke att det just nu går för högtryck såväl i handeln som hos våra hårt arbetande biståndsorganisationer. Så är det ju. Det finns plats för bådeoch både för att njuta av jul och allt den för med sig och för att ägna tankar och visa handling i relation till dem som har det svårt. Dessa sista dagar i före juluppehållet har vi alltså kommit till debatten om biståndet. Det är nästan som vore det en tanke. Bara några få månader har ju hunnit förflyta sedan valet, så det är kanske inte så konstigt att man i den borgerliga regeringen inte har hunnit ändra alltför mycket i det goda arbete som vår tidigare biståndsminister lagt ned. Således kommer debatten att fokusera på de förändringar som den nya regeringen hunnit med att skriva in. Mitt anförande kommer att ägnas åt skuldavskrivningar. Jag beklagar att mitt anförande på grund av ett missöde kommer så sent i debatten. Det gör att en del av det som redan diskuterats kommer att upprepas. Jag beklagar detta. Icke desto mindre måste jag också från mitt partis sida ta upp en del av dessa frågor. Den borgerliga regeringen behåller på det stora hela enprocentsmålet i biståndet. Det är viktigt i sig. Men jag vill göra kammaren och allmänheten uppmärksam på det faktum att regeringen som man säger sig behålla den höga ambitionen och enprocentsmålet faktiskt öppnar en bakdörr, en bakväg, för att urholka det svenska biståndet. Hur har det egentligen kunnat bli på det här sättet? När frågade de politiska partierna före valet löd en av frågorna: Tycker ni att det är fel att biståndspengar används till skuldavskrivningar eftersom det behövs både skuldavskrivningar och ökat bistånd om de fattiga länderna ska komma upp till FN:s millenniemål? På denna fråga svarade med ett kort och konkret ja. svarade: Ja. Vi har länge krävt att skuldavskrivningarna måste öka, men de ökade avskrivningarna av skulderna får naturligtvis inte leda till att pengar tas från andra biståndsinsatser. svarade: Ja. Biståndet ska gå till renodlade biståndsinsatser, vilket alltså inte inkluderar skuldavskrivningar. Om det inte är helt olika från parti till parti är det väl dessutom några av dem som sitter här i kammaren som har utformat svaren för respektive parti. Jag frågar mig igen: Hur har det kunnat bli så här? Från flera av partierna är detta inte bara en fråga bland många andra, utan sådant här är profilfrågor för några av partierna i denna kammare.