prot · GT0982 · 2006-03-08 00:00:00 — Alla vet att det tar om man inom gällande hastighetsbestämmelser ska köra förbi en långtradare ute på en väg. Det tar att köra förbi om man ska hålla de regler som finns. Både ur trafiksäkerhetssynpunkt, vägslitagesynpunkt och miljösynpunkt finns det en stark argumentation för att vi förordar kortare och inte så tunga lastbilar. Jag har fortfarande inte hört var den borgerliga analysen finns av vad det får för konsekvenser ur alla de här aspekterna. Ni säger bara att och vill ha lite längre lastbilar. Det vet inte jag. De har väl ungefär samma argumentation då, misstänker jag, som den borgerliga alliansen. Men jag blir inte mer övertygad för det. 198 () replik: Det ska bli intressant att läsa protokollet, framför allt för de i vårt land som är intresserade av infrastrukturfrågor. Man ska notera vad sade. Han tycker att det är bra om vi kan frigöra pengar från väganslagen. Det står och säger här är att han kan vara intresserad av att minska anslagen till våra vägar för att få till annan verksamhet. står alltså för att vi ska ha minskade anslag till vägnätet, om ni skulle få gehör för totalvikten. Det är en mycket intressant uppgift. Du ställde en fråga till mig förut om övervikten, om vi tycker att det är något problem. Det är givetvis ett problem, och det ska man vidta åtgärder mot. Men det är ju samma sak där. har ingen politik. Ni vill inte anslå pengar för att vi ska ha ett rättsväsende och en poliskår och för att vi ska kunna få resurser för att ha personal som kan sköta övervakningen i vårt land. Alltså är det enklare att minska totalvikten på lastbilar och minska längden så att de inte ska kunna lasta så mycket. Det är politik. Jag tycker att det är sorgligt för svenskt näringsliv och för våra transporter. Framför allt är det i slutändan för svenska konsumenter som våra varor blir dyrare med vänsterpolitiken. 199 () replik: Jag tror inte att argumentationen är fruktsam när det gäller att skrämma bort eventuella väljare från Vänstern och därmed bidra till en borgerlig seger. Jag tror att det finns väldigt många i , en majoritet faktiskt, som uppfattar att vi har en orimlig situation just nu vad gäller fördelningen av transporter på väg och järnväg. Vi tror inte att vi ska dra bort anslag till vägarna. Vi vill prioritera mer pengar till järnvägssidan än till vägarna. Det är inga hemligheter. Det är bara att läsa i de dokument som finns, propositioner och annat. När det gäller investeringar tycker vi att det är rimligt att vi gör investeringar som kan bidra till att överföra mer av godstransporter, även en del av persontrafiken, från väg till järnväg. Vi tror att det är bra ur en rad olika synpunkter. Det finns specifika problem, till exempel när det gäller uttag av skogsråvara. Därför vill vi ha ett undantag. Jag kan konstatera med enkel matematik att om man säger att maxgränsen skulle vara och vi har en överlastning man då kanske kommer upp till de som är tillåtna. Men om vi har som godkänd gräns och 10, 20 eller får vi en enorm belastning på vägbanan. Då förstår jag att måste anslå pengar. Men vi tycker att det är ett dåligt sätt att prioritera, att tillåta så höga laster att vi måste lägga mycket pengar på ett vägunderhåll som aldrig någonsin kommer att vara nöjda med. Ni skulle kunna bidra till att man blir mer nöjd om ni faktiskt gick på vår linje och sänkte gränserna lite grann. Då skulle vi slippa att lägga ut så mycket pengar på vägunderhåll. 200 (): Väg- och fordonsfrågor är viktiga delar i framtidens transportsystem som ska bidra till goda förutsättningar för utveckling i hela vårt land. Transportsystemet ska medverka till tillväxt och företagande som det inte får inskränka kommande generationers möjligheter till ett bra liv. För är det närmast självklart att biltrafiken har en central roll i sammanhanget. Men fordonen på våra vägar måste bli mer miljöanpassade, ha lägre bränsleförbrukning och drivas med miljöriktiga bränslen. utgör bilismen en stor belastning av miljö och hälsa särskilt i de stora och befolkningstäta regionerna. Trafikens negativa miljöpåverkan måste hanteras på ett klokt och framsynt sätt. Vi måste målmedvetet ställa om till ett grönt transportsystem. vill se ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter där det övergripande målet, precis som en enig riksdag har sagt, ska vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktig hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Det är i den andan som väldigt många riksdagsledamöter har motionerat om frågor som behandlas i betänkandet. De vill helt enkelt bidra till en bättre utveckling på området. Jag ska göra några nedslag i det betänkande vi har producerat i trafikutskottet. Låt mig börja med det som och just hade ett replikskifte om, nämligen överlaster och långtradarnas längd och vikt. Det är ett problem att vi har så många fordon som kör överlastade på våra vägar. Det tror att vi alla är överens om. Enligt en mätning som presenterade alldeles var det mer än en tredjedel av de tunga långtradarna som körde omkring med för höga vikter. Utskottet skriver att det är otillfredsställande. Det är något av ett understatement, skulle jag vilja säga. Det är naturligtvis helt enkelt oacceptabelt att vi har det på det här sättet. Jag var själv ute och träffade en åkare och resonerade om detta. Det finns i branschen en medvetenhet om det. De seriösa åkarna vill komma bort från det. Det är ingen tvekan om det. Det utgör en trafikfara, det snedvrider konkurrensen och det ökar vägslitaget. Det ökar inte bara slitaget. Det bryter ned vägarna på ett dramatiskt sätt. Det är viktigt att vi får tydliga signaler om att det är alldeles oacceptabelt. Jag vill också understryka transportköparnas roll. Vi vet att det finns inte minst skogsföretag kan sägas ha gått i spetsen för detta och även Billerud som ställer krav på transportörerna att de måste köra med laster som är inom lagens råmärken. Jag är inte säker på att det är och linje, för det är faktiskt deras linje. raljerade om allianspartierna. Men Socialdemokraterna är på samma linje som vi. Det är och som utgör en liten minoritet i den här frågan. Jag tycker att logiken är lite osammanhängande, för att uttrycka det försiktigt, när ni argumenterar i de här frågorna. Det lustiga är att ni gör undantag för timmertransporterna i skogen. Det är ju de som är stora och tunga och bryter ned vägarna. Varför gör ni den logiska kullerbyttan och gör undantag för dem? Det är där vi kan hitta många exempel på överlaster. Det är i så fall dem som ni borde försöka komma åt. Det är precis som påpekade. Det ger också många negativa effekter om man försöker att korta ned långtradarna. Utskottets majoritet har också påpekat att det blir en förbättrad bränsleeffektivitet om man faktiskt har lite längre fordon. Det ger minskade utsläpp av koldioxid och andra emissioner. Den argumentationen har inte och lyckats klara ut. Frågan om vinterdäck har påtalats i det här dokumentet. Jag har också haft den frågan uppe i en diskussion med . Det är ett bekymmer att så många fordon kör omkring med dåliga däck och däck som inte är anpassade för vinterväglag. När vi nu för en gångs skull haft en normalvinter, om vi får kalla det så, har det blivit särskilt tydligt. I takt med att fordonen är tyngre blir också problemen allt större. Det är en liten kullerbytta att vi accepterar att tunga fordon har däck som inte är anpassade för vinterväglag. Utskottet skriver lite grann om det. Men man tar inte riktigt konsekvenserna. Man måste tydligare säga ifrån att särskilt tunga fordon måste köra med däck som är anpassade efter det väglag som råder. Det gäller både svenska och utländska fordon. För de allra flesta svenska åkerier och bussbolag är det en självklarhet att man sätter på vinterdäck när det är vinterväglag. Men dessvärre är det inte vanligt i alla sammanhang. Fordonsregler är det flera som har talat om här tidigare. Det är en viktig fråga att vi får tydliga regler på det här området. träffade jag en person som har ägnat sig åt fordonsbyggande och som har hamnat väldigt mycket i kläm. Regelverket är otydligt, och det är oklara besked från olika aktörer. har delegerat till SFRO, Fordonsbyggares , att sköta den saken. Men regelverket är, för att uttrycka det försiktigt, väldigt otydligt. Om man inte uppfyller kraven är det också väldigt oklart om man kan överklaga och i så fall till vem. Ska man driva en rättsprocess för att kunna göra det? De allra flesta är nog överens om att det inte är rimligt. Därför är det väldigt angeläget att vi får ett tydligare regelverk på området. Jag vill också yrka bifall till reservation nr 2 i det ärendet. Frågan om chiptrimning är en fråga som vi från också har motionerat om i många omgångar. har utvecklat argumentationen i den frågan, så jag gör det inte i det här sammanhanget. Slutligen till frågan om vägvisning. Där har vi från många partier motioner för att försöka flytta fram positionerna på området. Alla är överens om det. Det har varit motioner från , och Socialdemokraterna som behandlats i det här betänkandet. Alla är överens om att vi måste försöka få ett regelverk som tillåter en lite mer generös tolkning. Det gäller möjligheter för småföretag kanske inte minst inom turistsektorn att kunna tala om: Här finns vi, och så här kan ni hitta till oss. Det är inte acceptabelt att regelverket på området också har ett stort inslag av godtycke. Vi har från trafikutskottet sagt att bör se över det. Man har sagt: ska vi se över det. Det ska det bli rimligare regler och mindre av godtycke i regelverket. Men fortfarande kan en företagare i en del av få acceptans och godkännande för en viss skyltning medan det på ett annat ställe kan vara så att det inte blir godkänt. Det är väldigt många som understryker vikten av att vi får ett regelverk som är enhetligt men också väldigt generöst mot alla småföretagare i synnerhet inom turistbranschen. Det är väldigt angeläget att översynen av skyltningsreglerna kommer fram och att det inte läggs i någon långbänk. Därmed vill jag också yrka bifall till reservation nr 8. 201 (-): Jag yrkar bifall till reservation nr 1. I övrigt står vi bakom betänkandet. Jag vill också särskilt med tanke på att det är , , något beröra det särskilda yttrande som har tillsammans med . Man kan också se på fördelningen av talare här . Vem är det som talar om väg- och fordonsfrågor, och vem brukar det vara nästan varhelst den diskussionen pågår? Jo, där är män väldigt överrepresenterade. När det gäller trafikens innehåll, kollektivtrafik och vem som bekymrar sig om trafiksäkerhet och miljökonsekvenser av transporterna, möter jag betydligt fler kvinnor när de ämnena debatteras på olika ställen. Det är förhållanden som vi måste ändra på. Vi måste våga vara fler kvinnor som diskuterar de viktiga frågorna om hur man organiserar transporterna. Det har väldigt stor betydelse för vardagslivet och för hur vi organiserar och tillgodoser behovet av resor. Vi har en partimotion från i det här avseendet där det är många yrkanden, och bara ett av dem gäller frågan om vägmärkena. Vi är väl medvetna om att det inte tillhör uppgifter att i detalj styra vad de statliga verken ska göra. Det var inte heller riktigt vår avsikt. Vi vill påkalla uppmärksamhet på att symboliken på trafikmärkena återspeglar den brist på jämställdhet som finns inom transportsektorn. På i princip alla vägmärken där man visar någon passiv person är det en kvinna. Där någon gör någonting, är aktiv eller ska symbolisera kraft på något sätt är det en man. Vi förutsätter att , som ska jobba för det jämställdhetsmål vi i har inrättat, successivt kommer att förändra det i takt med att man byter ut trafikmärkena. till huvudämnet för diskussionen när det gäller väg- och fordonsfrågor. Vilka är transportpolitikens utmaningar? Vilka är de stora problemen för vägtrafiken ? Jo, det är någonting som statsministern har påkallat uppmärksamhet på genom att inrätta en kommission för att minska oljeberoendet i . av hela transportsektorn i är beroende av fossila bränslen fossila bränslen som inte nybildas och fossila bränslen som ger upphov till en klimatpåverkan som vi blir alltmer varse. Den föröder fullständigt möjligheterna för kommande generationer att leva ett bra liv. Det är huvudproblemet för oss. Det leder mig automatiskt in på svaret på fråga. Han verkar obekant med varför man ställer ett krav på att man ska EU-harmonisera maxvikten på lastbilar. Jag vill notera detta. är inte något särskilt EU-följsamt parti i övrigt, men när det gäller maxvikten på lastbilar så tycker vi att man borde avskaffa de svenska särreglerna och hålla sig till det som är EU-norm i andra länder, det vill säga max . Det har att göra med att fördelningen mellan väg, järnväg och sjöfart när det gäller transporter är mycket beroende av den kapacitet som respektive transportslag kan ta emot från transportköparen och vilket pris det blir på transporten. med flera forskare på KTH har visat snyggt i diagram att i takt med att vi har ökat maxvikten på lastbilar i har också järnvägsgodset tappat marknadsandelar i förhållande till lastbilarna. är helt överlägsen när det gäller CO2. Också sjöfarten står sig mycket väl i konkurrensen med lastbilarna när det gäller att spara klimateffekter och att minska behovet av oljeanvändning i transporterna. Det är huvudmotivet till att vi vill sänka maxvikten för lastbilarna. Ett bimotiv som nog är rätt så väsentligt också är att vi vill att vägarna ska ha god standard för de människor som är beroende av dem. Jag vill göra en jämförelse som jag tror att jag har gjort i talarstolen förut. Om man säger att man har ett problem med att karies ökar så kan man antingen enbart anslå mer pengar till tandvård eller också säga att det kanske är en poäng med att förebygga karies så att man ser till att det inte blir så mycket hål i tänderna. Det är förmodligen mer skonsamt och kostnadseffektivt. Vi tycker att talet om vägar från alliansen egentligen är skenheligt för dem som är beroende av att ha farbara vägar, särskilt i glesbygd. Om man verkligen vill värna vägarnas långsiktiga kvalitet så måste man också ta bort det som förstör inte bara vägbeläggningen utan själva vägkroppen. Det är de överlastade lastbilarna de tunga lastbilarna. Vi fick en fråga här om varför transport av timmerråvara till förädling är undantagen i den motion som vi har väckt från . Det har att göra med att i samband med medlemskapsförhandlingar med EU gällde undantaget ursprungligen bara denna kategori. Det motiverades med att sedan man började med klorfri blekning av papper måste råvaran vara ganska färsk när den anländer till massafabriken för förädling. Om man då inte skulle få ha de tunga lastbilarna så skulle avverkningsgränsen flytta österut, vilket vore förödande för sysselsättningen i norra . Det har vi tagit fasta på. Vi tycker att det finns en poäng med att man använder den här råvaran. Sysselsättningsproblem och annat gör att vi inte på något sätt vill minska underlaget för verksamheten. Men det finns inget som helst skäl för att övriga transporter skulle få lov att belasta vägarna med de tunga transporter som man har . Jag upprepar att en fullastad långtradare enligt sektorsredovisning ger lika mycket slitage som 75 000 lastbilar. pratade om grön transportpolitik. Eftersom jag nu ser att flera representanter för alliansen har begärt ordet här så skulle jag gärna vilja höra om hela alliansen står bakom det här. Kan man säga att alliansen har en grön transportpolitik? I så fall skulle jag vilja att ni passar på att berätta om hur ni vill att man ska minska oljeberoende. Eller tycker ni att det är acceptabelt med den här sårbarheten? Den innebär att om det nu blir krig i världen eller om raffineringskapaciteten går ned på grund av stormen så stiger oljepriset och vi kommer kanske plötsligt att ha brist på olja i . Tycker ni att det är acceptabelt? Eller vad innefattar ni gemensamt i en grön transportpolitik? sade: Vi är partier som har vilja och idéer till förändringar. Vilka förändringar då inom transportpolitiken? Det hoppas jag att vi får höra mer om här i talarstolen. Jag tänkte gå över till att säga någonting om chiptrimning. Jag är nöjd med att vi i utskottet har drivit frågan, och jag kan kanske i viss mån också dela irritationen över att det tar så . Detta hänger ihop med att vi försöker minska oljeberoendet i . Vi har haft en positiv utveckling när det gäller inköp av miljöbilar. Bilar går i större utsträckning på förnybara bränslen. Men det är inte alla som har råd att köpa ny bil, utan konvertering av konventionella bilar till förnybar drift är någonting som måste vara mer möjligt och mer prisvärt för människor som inte har råd att köpa nya bilar. Därför ser vi verkligen fram emot att den utredning som kommer med också leder till en lagrådsremiss . Det är en viktig del av klimatpolitiken för . Vi berör partiklar i betänkandet. Senast har vi fått reda på att till och med de uppgifter som vi har i vårt betänkande förmodligen är en underskattning av de negativa hälsoeffekter som partiklarna för med sig. Man har gått igenom en mycket stor population jag tror att det var 11 miljoner amerikaner och följt den för att se vilka samband som finns mellan förekomster av partiklar i luften och förtida dödsfall. Om de beräkningarna skulle vara giltiga för så handlar det snarare om 5 000 förtida dödsfall än de 1 800 som uppges i betänkandet. Så är det om jag har uppfattar det rätt, men jag vill göra en viss reservation för detta. Detta måste vi ägna mycket större uppmärksamhet . Partiklar från fossila bränslen har en lång rad negativa hälsoeffekter. Det gäller inte bara hjärt- och kärlsjukdomar, utan det påverkar också lungfunktionen. Många cancerogena ämnen har ett fossilt ursprung. Vi måste bekymra oss mer för det. Jag vill igen betona att vår huvudpoäng med att sätta som maxvikt för lastbilar handlar om att vi vill ha en omlastning från lastbilstransporter av gods till en smartare fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart. Det skulle minska både oljeberoende, klimatpåverkan och negativa hälsoeffekter av trafiken. 202 () replik: inledde sitt anförande med att tala om jämställdhet. Det gör hon ofta bra och på ett riktigt sätt. Jag kan inte hjälpa att jag har det kön som jag har, liksom som är min ersättare i trafikutskottet. Men jag vill påminna om att den som gick i spetsen för jämställdhetsarbetet på trafikområdet faktiskt var det förra centerstatsrådet , som ledde arbetet med att kartlägga hur det ser ut med jämställdheten på trafikområdet. Jag är övertygad om att välkomnade många av hennes förslag. Just för tillfället är det herrar som sitter i trafikutskottet för . Vi försöker ändå hålla ett öga på jämställdhetsfrågorna och bidra efter förmåga till att flytta fram positionerna. När det gäller de tunga transporterna, som var inne på, så tycker jag nog att hon inte riktigt lyckades klara ut det här med att de tunga transporterna i huvudsak är timmerbilar i glesbygd. Hon sade att vi i alliansen värnar de farbara vägarna i glesbygden. Det gör vi naturligtvis. Men hur är det med er? Det är just timmerbilarna som ofta överskrider lastgränserna och som ertappas med att köra med för tunga vikter. Det är inte långtradarna som snurrar på våra Europavägar och riksvägar som är de stora tunga lastbilarna som bryter ned vägnätet i glesbygden, även om de inte alltid är lastade med dun, som var inne på. Det är faktiskt timmerbilarna, särskilt när de kör med överlast. Det är dem vi ska komma åt om vi vill göra någonting åt det här. När vi pratar om ett grönt transportsystem är det en händelse som ser ut som en tanke att med en socialdemokratisk regering, varav och har varit med på vagnen i åtminstone , har den äldsta och mest bränsletörstiga bilparken i . Hur kan det komma sig, , om ni nu vill flytta fram positionerna på det gröna transportområdet? 203 (-) replik: Jag vill ge en eloge till . Väldigt mycket av det som fanns i hennes utredning hade vi som underlag när vi förhandlade om en infrastrukturproposition som sedan ledde till att fattade beslut om att inrätta ett jämställdhetsmål. Jag ger henne god credit. Jag tycker också att ni i borde använda er mer av hennes kunskaper när ni utformar trafikpolitiken. Jag ser inte särskilt många förslag från er sida när det gäller hur vi ska nå de mål som vi är överens om. Låt mig nu gå över till timmerbilarna som kanske är lite svårare att beakta i ljuset av jämställdhet. Vi vill ha transporter som är ändamålsenliga för näringsliv och sysselsättning, men vi vill inte att de ger upphov till onödig miljöbelastning eller förstör vägarna. Det finns ett sakligt skäl till regeringens uppdrag när man förhandlade om medlemskapet i EU, nämligen att se till att avverkningsgränsen inte flyttades österut. Det rör transporter till massafabrikerna. Det är därför vi har det undantaget i vår motion. Men när det gäller resten av transporterna finns det inga sakliga skäl till varför man ska slå undan benen för överlastning till järnväg, för det är just precis det som 60-tonsgränsen gör. Det här timret som ska ut ur skogen skulle förmodligen inte kunna köras med lastbil ändå. Det påverkar inte i det sammanhanget, utan det är med hänsyn till sysselsättning, produktion och tillverkning av papper som är en väldigt viktig exportråvara för oss. Det vill vi slå vakt om, men vi vill slå vakt om vägarna . Därför finns det ingen anledning att ha samma regler för alla lastbilstransporter. 204 () replik: När det gäller jämställdheten har ju som enda parti föreslagit mer pengar till kollektivtrafik, och inte minst kollektivtrafik i glesbygd, som är oerhört viktig om vi ska flytta fram positionerna på jämställdhetsområdet eftersom det är kvinnorna som mer än vi karlar nyttjar just kollektivtrafiken. Där har medverkat till att man har tvingats dra ned på kollektivtrafiken när man har försämrat förutsättningarna för länstrafikbolag runtom i landet. Det är väl si och så med meritlistan för och på det här området, men ni pratar väl om saken. När det gäller de tunga transporterna och yrkandet att man ska korta ned bilarna har jag svårt att få ihop argumentation. Precis som jag sade i mitt tidigare inlägg är ju de tunga bilarna i huvudsak timmerbilar, och dem vill ni göra undantag för. Det är också de som slår sönder vägarna i glesbygden när de kör med överlast. Vill man göra något verkligt kraftfullt åt detta ska man se till att dels höja bärigheten så att den klarar 60-tons lastbilar, dels komma åt överlasterna och sätta dit dem som gör detta. Det ska vi jobba med härifrån , men vi ska också se till att transportköparna ställer krav på transportörerna. I verkligheten skulle ert krav vara tveeggat. Det skulle ge sämre bränsleeffektivitet och ökade utsläpp av koldioxid och andra emissioner, och det skulle öka trängseln på våra vägar ganska ordentligt om man inte radikalt lägger över transporterna på järnväg och sjöfart. Det vill vi gärna göra, men vi vill ha en rättvis konkurrens mellan de olika transportslagen. Vi tror inte att det här är ett klokt förslag som och har lagt fram. Ni har ju inte heller stöd från Socialdemokraterna när det gäller att dramatiskt korta ned lastbilarna. 205 (-) replik: Det har uttalats en strävan att ha en överlastning från väg till järnväg och sjöfart. Det uttryckte ju här nu också att ville göra. Jag skulle vilja säga att det är en klok del av en grön transportpolitik. Men var finns förslagen till åtgärder? Jag ser ingenting vare sig från eller från något av allianspartierna. På vilket sätt ska det ske? Det sker ingenting bara för att vi uttalar en önskan i den här talarstolen. Man måste ha åtgärder. Transportköparna bedriver inte ideell verksamhet. De är beroende av pris och kapacitet och att saker och ting fungerar. Där ser vi att en sänkt maxvikt för lastbilar är ett av flera verksamma medel som skulle åstadkomma en mer klimatanpassad och hållbar transportnäring i . Låt mig nu gå över det till det här med överlasterna.