prot · GU0935 · 2006-12-07 00:00:00 — Man kan naturligtvis raljera över detta eller möjligen beskriva det så att endast ett parti av sju står utanför, men lite eftertanke borde kunna vara på sin plats. Det är trots allt det största partiet i som ställs utanför. Uppenbarligen finns det dock inte någon anledning att ta hänsyn till det. Det hela blir inte mindre märkligt av det faktum, som också tidigare framhållits, att det i samband med diskussionen för på många håll fanns en tveksamhet till det sakliga innehållet i de spelregler som förslaget nu innebär. Jag får hoppas att det inte är ett uttryck för vad som kommer att prägla de kommande fyra åren, för i så fall har vi nog ständiga konfrontationer att vänta i stället för en vilja att räcka ut handen. Den andra frågan som jag skulle vilja ta upp, herr talman, gäller registret över riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Från socialdemokratiskt håll tycker vi att tiden nu är mogen för att göra registret obligatoriskt. Vi har ju haft med frivillighet, och det har också gjorts en utvärdering av hur det fungerat. lämnade den särskilda utredaren sitt betänkande. Där finns konkreta ändringsförslag samt förslag om att göra registret obligatoriskt. Betänkandet har remissbehandlats, och såvitt jag förstår har det genomgående mötts av positiva reaktioner. Enligt uppgift är frågan emellertid föremål för överväganden inom riksdagsförvaltningen. Mot bakgrund av att frågan bereds och övervägs har vi beslutat att avvakta beredningen. Det är dock vår bestämda uppfattning att ett beslut om obligatorium måste komma i närtid. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets ställningstaganden. 19 PER (): Från att ha debatterat ett ärende som handlar om en ändring av riksdagsordningen går vi nu över till att behandla ett lite mindre betänkande. Där behandlas 38 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden. När vi behandlar dessa vad vi lite slarvigt brukar kalla motionsslaktbetänkanden blir debatten lätt något spretig eftersom så många olika saker diskuteras. Jag tänkte hoppa över EU-frågorna eftersom vi alldeles ägnade åt dem och i stället titta på den mångfald av motionsyrkanden som finns. Det handlar om teckentolkning av det som händer i kammaren, EU-flaggan i plenisalen, motionsrätten, fördelningen av frågorna mellan de olika utskotten, hur utskotten ska se ut med mera. Det är viktiga frågor, bland annat om jämställdhet, och sedan har vi naturligtvis den spännande frågan om vem som ska sätta lön på riksdagsledamöterna och hur hög den lönen ska vara. Jag har tre motionsyrkanden som jag lite grann vill kommentera, men först skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag och vänligt men bestämt yrka avslag på samtliga motioner. En av de frågor vi diskuterar gäller motionsrätten, om vi ska gå över till en ständig motionsrätt i stället för den ganska hetsiga motionstid som vi nu har . har tittat på detta, om vi ska ha en motionstid, två motionstider eller en ständig motionstid. Den kom fram till att det nog ändå är minst dåligt att ha det som det är . Utan att ha satt mig in i alternativen så väldigt noggrant tror jag i det här fallet på . Arvodesfrågan är ständigt återkommande i kommuner, landsting och riksdag. Efter att ha bestämt löner för både anställda och politiker i min hemkommun kan jag lägga till ett perspektiv, nämligen att om det är något som upprör medborgare så är det inte hur hög eller låg lön en riksdagsledamot eller kommunpolitiker har utan det faktum att de kunnat vara med och sätta sina egna löner. För många av dem som jag pratade med i samband med att vi satte lön på kommunalråden i var det själva principen, att politiker satte lön på sig själva, som var det upprörande, inte huruvida lönen var 24 000, 26 000 eller . Det finns i detta utskottsbetänkande även flera gulliga motioner. Avsikten är god när man försöker hjälpa till för att vi ska få det lite mysigare, trevligare och också lite modernare i kammaren, helt enkelt på olika sätt göra vår arbetsplats bättre. Det handlar till exempel om att ha en och en FN-flagga i kammaren. Det är goda förslag, men det är faktiskt inte KU som beslutar om detta. Det, herr talman, innebär dock inte att jag tycker att riksdagsledamöterna ska sluta motionera i dessa frågor. har vi KU debatterande detta, vi har talmän som är mycket intresserade av debatten och med stort intresse dessutom läser vad kommer fram till; det gäller även de motionsförslag som finns. De nya talmännen har ju också sagt att de vill göra vår nya, vackra kammare lite mer modern. Vi får till och med ta med oss tidningar i kammaren om vi gör det på ett snyggt sätt, och även lite cappuccino eller caffè latte om vi sköter oss. Vem vet, herr talman, en vacker dag kanske det finns en FN-flagga och en här, och jag tror inte att särskilt många i KU skulle ha så mycket emot detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Ändringar i luftfartslagen Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU2 Ändringar i luftfartslagen (prop. 2006/07:3). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU3 Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning (prop. 2005/06:197). 20 (): ska vi här i kammaren debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande om skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning. Bakgrunden till betänkandet är en proposition från den förra regeringen om att ändra djurskyddslagen för att skärpa kraven på djurhållning vid uppfödning av minkar för pälsproduktion. Med anledning av propositionen har fyra följdmotioner väckts, och i betänkandet behandlas dessa liksom två motioner från allmänna motionstiden. Miljö- och jordbruksutskottet påbörjade sin behandling av ärendet redan under förra , men i samband med att lagförslaget lades fram anmälde den förra regeringen detta kallas även notifiering detta förslag hos kommissionen, enligt de regler och föreskrifter som gäller i sådana här situationer. Det innebar att en frysningsperiod inföll, då inga beslut fick fattas i ärendet. Mot slutet av frysningsperioden lämnade ett detaljerat utlåtande, och med anledning av det utlåtandet förlängdes frysningsperioden till . Även har lämnat ett detaljerat utlåtande med anledning av lagförslaget. Dessa utlåtanden gjorde att behandlingen av ärendet fördröjdes, och innan hann behandla ärendet på nytt inföll riksdagsvalet. Resultatet av det valet är ju väl känt. Den nya utskottsmajoriteten föreslår följaktligen, i enlighet med den motion som den dåvarande oppositionen väckte, att propositionen avslås. Vi föreslår även ett tillkännagivande om vikten av fortsatta forskningsinsatser. Med denna inledning, herr talman, lämnar jag över ärendet till mina kolleger i kammaren, med förhoppningen att det ska bli en saklig och respektfull debatt. I detta anförande instämde (). 21 i (s): ska vi diskutera och besluta om djurskyddskrav för minkuppfödning. Det är ett ämne som engagerar många och som har varit föremål för många diskussioner, inte minst här i kammaren. I har vi ett starkt djurskydd, och djurens väl och ve har alltid engagerat det svenska folket. har vi möjlighet att ta ännu ett steg på vägen mot att förbättra vår lagstiftning på det här området. Minkhållningen i vårt land har blivit föremål för ett antal utredningar. kom en utredning från Veterinärmedicinska Sällskap, SVS, som uppmärksammade bristande förhållanden för minkarna på de svenska farmerna. gjorde SVS en uppföljning av sin egen rapport. Den visade att minkhållningen inte uppfyllde lagkraven på naturligt beteende, eftersom minkarna inte har möjlighet att tillfredsställa sina beteendebehov. Dessutom fastslogs att minkarna uppvisar beteendestörningar, så kallade stereotypier, i alltför hög grad, och att behov av vatten för sysselsättning måste utredas. stereotypier tar sig form av upprepade rörelsemönster men också i andra onormala beteenden, till exempel pälsbitning och stympning av den egna svansen. Den typen av beteendestörningar förekommer inte i det fria, och inte heller bland minkar i djurparker med miljöberikande anordningar. Det har man slagit fast i en rapport från för djurens hälsa och välfärd. I den rapporten hänvisade man till en omfattande undersökning som visade att av minkhonorna uppvisade denna grupp av stereotypa beteenden. presenterades studie om minkhållning. Där konstaterade man att § 4 i djurskyddslagen, som säger att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt, inte anses vara uppfylld fullt ut. Man konstaterade att traditionella bursystem bör avvecklas och att system som tillgodoser minkars behov av bad- och simvatten bör utredas. Vidare presenterades den statliga . I den fastslogs att minknäringen inte hade gjort något för att utveckla minkhållningen och att djurhållningen måste anpassas för att bättre passa djurens naturliga behov. Åsikterna går isär när det gäller om minkarna har behov av vatten att simma i eller inte. Det finns dock forskning som visar att vatten att simma i är en mycket värdefull miljöberikning för att minska förekomsten av beteendestörningar hos minkarna. Bland annat ökade lekbeteendet hos minkvalparna, vilket har visat sig vara mycket verkningsfullt för att minska beteendestörningar hos dem när de blir vuxna djur. Det finns också forskning som visar att minkar är beredda att jobba lika hårt för att ha tillgång till vatten som att ha tillgång till mat. I regeringens proposition om skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning föreslås följande. Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen, eller, efter regeringens bemyndigande, , får meddela om ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Dessutom föreslås i propositionen att ekonomisk ersättning ska utgå för omställning av max . är antalet minkfarmer i ca 150, enligt branschen själv. Debatten om minknäringens brister har pågått i . Trots upprepade påpekanden om de brister som finns har inte mycket skett. Vi socialdemokrater tycker att det är dags att vi stärker kraven på gott djurskydd inom den näringen . Det är inte bara i som denna diskussion finns. I tog man alldeles ett beslut som stärker djurskyddslagstiftningen när det gäller minknäringen. De nya reglerna i innebär bland annat att minkarna ska ha tillgång till vatten att simma i. har djurskyddsreglerna för minkhållning stärkts i och , och i finns ett totalförbud mot minkuppfödning för pälsnäringen. Vi socialdemokrater vill att även i fortsättningen ska vara ledande på djurskyddsområdet och att vi ska vara ett föregångsland för andra. Därför yrkar jag bifall till reservationen. 22 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationen och avslag på miljö- och jordbruksutskottets förslag i betänkande MJU3. träffade jag 12 000 minkar utanför . De levde i burar, som är och . Jag träffade dem på minkfarm utanför , som är en av som vi hörde ca 150 minkfarmer i . Hur många här har varit på en minkfarm? Jag ser att i princip alla har det. Då vet ni hur det ser ut. Det är rad efter rad med burar, 40 gånger . Här lever hela sitt liv. De flesta blir inte så gamla. De blir inte mycket mer än gamla. Egentligen kommer de heller aldrig ut ur burarna förrän de ska gasas ihjäl för att bli pälsar till lyxkonsumtion. De 12 000 som jag träffade var avelsdjur som ska paras och få valpar . Då blir de betydligt flera på den här farmen, ca 60 000. Varje hona får mellan 1 och 15 valpar. De lever till november, för då har de blivit tillräckligt stora, fullvuxna, och bildat vinterpäls. Och det är den vi vill åt. På den här farmen ska 50 000 minkar gasas ihjäl för vår lyxkonsumtion. Vatten att dricka får automatiskt via en ledning, och maten lägger man ovanpå burarna. De har lite halm att förströ sig med och en lya att krypa in i. Så är livet för en mink i fångenskap i dagens . Den mink jag såg gick fram och tillbaka, gång på gång, i buren. Det finns ju inte så mycket annat att göra. utvecklar, som vi hörde, ofta en stereotypi, det vill säga att man upprepar samma rörelsemönster om och om igen. En del minkar biter av sig svansen. Vissa biter sig i pälsen. Och det är förstås inte heller bra för pälsnäringen. Men sådant är livet för en och en halv miljon minkar i . Ett sådant liv är förstås inte naturligt, inte ens för en mink. Mink i bur på 40 gånger är inte naturligt. Djurskyddslagens 4 § slår fast att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Men det gäller inte minkarna i . Därför menar vi att minkar ska ha utrymme, utrustning och plats för att utöva ett beteende som är naturligt för ett rovdjur. Minkar behöver också möjligheter till social samvaro men en plats att dra sig undan till. Vi menar också att minkarna ska ha tillgång till vatten att simma i. Det finns åratal av forskning som visar att minkarna då inte utvecklar stereotypierna på samma sätt som i de trånga burarna. Vårt förslag har mött starka protester från pälsdjursnäringen. Med sådana krav kommer inte näringen att överleva. Det blir inte ekonomiskt lönsamt, säger uppfödarna. Vi har väl alla alldeles fått en fyrfärgsbroschyr där man berättar att de svenska pälsdjursuppfödarna ska bli bäst i världen på pälsdjursuppfödning. Då måste man nog ta ett steg vidare. Man säger också: Om inte vi föder upp minkar i på det humana sätt som vi tycker att vi gör det vill säga inte vi, men näringen då gör någon annan det. Det är en väldigt haltande logik. Vi vet att just har skärpt kraven på precis det sättet som vi i reservationen menar att vi ska kunna göra i . kommer de tyska minkarna att få simvatten. Förslaget hotar näringen, säger man. Tusen personer försörjer sig i via minknäringen. Genomförs förslaget om verkligt djurskydd för minkarna är det inte längre lönsamt. Här ställer man djurs välfärd och skydd mot ekonomi och näringspolitik. Sanningen är att det sätt som minkar föds upp i gör att vi bryter mot djurskyddslagen. Därför vill vi skärpa djurskyddskraven på minknäringen. Regeringen vill fortsätta att forska. Det har forskats internationellt och i , och forskningen är enig. Regeringen vill att minkarna även i fortsättningen ska hållas i strid med djurskyddslagen i . Det är oacceptabelt. Jag yrkar bifall till vår reservation. I detta anförande instämde (). 23 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Ärendet handlar om skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning. Ändringen innebär att kraven på djurhållningen vid uppfödning av minkar för pälsproduktion skärps. Man vill att ska hållas så att dess behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt att vara ensam kan tillgodoses. Det anses dessutom att minkar ska ha tillgång till vatten att simma i. Lagen föreslås träda i kraft . ska detta lagförslag i soptunnan enligt vår nya regering. Men det är knappast ett nytänkande eller ett framtidstänkande. Det är mer stagnation. Förmodligen sitter det politiker från alliansen och tycker att lagförslaget är bra och att det ligger i tiden. Ni har möjlighet att markera det . Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning som föreslås i förslaget är krav som vi ska kunna ställa i ett modernt land i stället för att bita oss fast vid ett ålderdomligt sätt att hålla djur. Att påstå att det behövs mer forskning verkar i sammanhanget mycket märkligt och överflödigt. Att gillar vatten och oftast syns i vatten är ingen slump. Hur har den nya alliansregeringen egentligen tänkt sig att förbättra djurskyddet? Varför mer forskning när den forskning som gjorts pekar på att dagens djurhållning av mink ger upphov till stereotypa beteenden, som vi har hört här tidigare? Dessa stereotypa beteenden har att göra med ett rörelsebehov. Brister i att få utlopp för detta kan leda till sådana bestämda mönster som att djuret pendlar, trampar av och an på stället, eller gör cirkulerande rörelser med huvudet. Som om det inte räcker med det förekommer det också onormala beteenden som att de stympar sin svans eller kan bita i sin päls. En del av de beteendena har förmodligen genetiska orsaker, eftersom vissa minktyper drabbas mer än andra. Tidig avvänjning ger även en ökad andel stereotypa beteenden. Men en viktig orsak kan nog sägas vara burmiljön. I det fria förekommer inte dessa beteenden. Det gör de inte heller bland de minkar som finns i mycket berikade inhägnader i djurparker. De stereotypa beteendena minskar kraftigt om får tillgång till sysselsättning. för djurs hälsa och välfärd utarbetade en rapport om pälsdjurens välfärd. Rapporten behandlar flera olika pälsdjur och deras välfärd ur ett vetenskapligt perspektiv. Man har avlat på med avsikt att förbättra pälskvaliteten, vilket inte är så konstigt. Det är ju syftet med minkuppfödning. Men det innebär också att beteende är ganska oförändrat från den vilda . Det går att märka att en förändring har skett. Det är lite mindre rädsla och mer nyfikenhet hos . Men det är inget tamdjur. Det är i stort sett ett skyggt djur. Det krävs tjocka handskar i hanteringen för att undvika att bli biten. Dessa djur ska inte behöva finnas i sådana burar som hindrar dem från sitt naturliga sätt att vara. Det är inte modernt, och det är inte försvarbart. Vad innebär det att man bollar frågan vidare till EU för att skjuta på problemet? Vilka EU-länders agerande ska gälla? Tittar man på utvecklingen i enskilda medlemsstater har behandlat ett förslag, som vi hörde innan, om skärpta regler för pälsdjursnäringen. Man har bland annat lagstiftat om krav på att minkar ska ha tillgång till simvatten. I och har man så stränga regler för minkhållning att där inte finns någon uppfödning. I har man ett totalförbud mot all pälsdjursuppfödning. Beslutet är fattat på etiska grunder. I finns ett beslut om att man ska ge branschen tidsfrist för forskning. Jag frågar igen: Vilka EU-länders agerande ska gälla? Hotet om att man flyttar produktionen till ett annat land håller inte. I säger man: Om inför de skärpta djurskyddskraven hotar det den franska pälsdjursuppfödningen som vi har i . Man tror faktiskt att kan gå före och bli en norm. Det skulle minkarna gilla. Det är deras livsförutsättningar vi talar om här. Jag skulle tycka att det låg i tiden och är i enlighet med hur människan ser på djurhållningen i . Man vill kunna stå upp för den. Jag vill som nyvald riksdagsledamot i riksdag påverka i . Jag vill att vi går före i det som vi kan en hel del om. Det kan vi när det gäller djurskydd. Jag förstår inte varför man är riksdagsledamot i riksdag om man vill låta EU sköta allt som känns jobbigt: djurskydd, klimat, fiskepolitik och så vidare. 24 (): För mig och hela alliansgruppen i utskottet och naturligtvis för alla de människor som berörs, inte minst i min hembygd i kommer denna dag, om allt går som vi har tänkt, att gå till historien som en vändpunkt och som medför framtidstro i stället för missmod och framtidsoro. Dagen då fattade ett förnuftigt beslut. Ett beslut grundat på kunskap om hur minkuppfödning fungerar och går till i verkligheten. Ett beslut byggt på forskning och beprövad erfarenhet. Ett beslut som innebär att vi går vidare och utvecklar minkuppfödningen i stället för att avveckla den. Den svenska minkuppfödningen håller världsklass. Och glöm inte, gott folk, ärade ledamöter i kammaren: När det gäller är det utsidan som man försörjer sig på. Ett djur som inte mår bra får ingen bra utsida och ger inga inkomster. ligger i topp när det gäller djuromsorg. Denna position ska vi slå vakt om. Det är nödvändigt för att vi ska kunna konkurrera och ha högsta kvalitet på våra skinn även i fortsättningen. Vi ska inte tro att pengarna kommer av sig själva i den konkurrens som råder . slår fast att det krävs ytterligare forskning om minkarnas beteende för att kunna förbättra förhållandena ytterligare inom uppfödningen. Vi i majoriteten ställer oss bakom detta och beslutet stöds till av näringen och dess organisationer. Socialdemokraternas agerande har redan inneburit att den svenska uppfödningen minskat som världsproduktionen ökat. Det kan ju glädja er som är motståndare till minkuppfödning. Sedan kongressbeslutet har världsproduktionen ökat från 28 miljoner skinn till 40 miljoner skinn. Alla experter säger att marknaden förmodligen just nu efterfrågar ytterligare 30 miljoner skinn. Detta betyder att näringen i efter många svåra år är väldigt lönsam. Ökningen har bland annat skett i , som producerar ca 10 miljoner skinn. Vår granne producerar ungefär tio gånger så många skinn som . Det förslag som ni lade fram i byggde inte på forskning och var inte heller förankrat i verkligheten. Förslaget var och är ett näringsförbud. har inte råd att göra sig av med lönsamma arbeten om bortfallet inte kompenseras. Det handlar naturligtvis inte bara om enskilda farmare det handlar också om en mängd andra jobb som är knutna till pälsdjursuppfödningen. var jag med och justerade det betänkande som, om det fått bifall, hade inneburit slutet för minknäringen. Då kom hjälpen från oväntat håll. Det kändes rätt att utbrista: la leve ! Det är ganska ovanligt annars i min värld. Vi i den borgerliga alliansen kommer att se till att svensk pälsdjursnäring får möjlighet att fortleva. Utan att ge avkall på djurskyddsreglerna är vi övertygade om att branschen har en framtid i . I dagens betänkande är situationen omvänd. Majoriteten kommer att rösta för avslag på propositionen och rösta ja till fortsatt forskning. Skulle vänsterpartiernas reservation gå igenom skulle den svenska produktionen tas över av andra. Jag vet att ni tycker att det är ett dåligt argument, men så kommer fallet att vara. Jobben försvinner från . Den gemensamma reservationen från socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister har bara förlorare. som kom 2003 är enig och kräver inget förbud för näringen. Men ni socialdemokrater hade redan bestämt er innan utredningen blev klar. Kongressbesluten skulle drivas igenom oavsett vad utredningen kom fram till. Den dåvarande jordbruksministern, , meddelade innan utredningen blev klar att hon stödde ett totalförbud mot minknäringen. Det är ganska ovanligt för den gamla arbetarrörelsen att jobba på det viset. Men så är det. Den här frågan var väl symboliskt viktig. Ni behövde ju stöd för att få sitta kvar, och då kan man väl sälja ut några människor som sysslar med hederligt arbete. I den proposition som vi förhoppningsvis kommer att avslå är kraven inte bara att burarna måste bli större. Minkarna ska också ges möjlighet att klättra, utföra sitt jaktbeteende, ges möjlighet att vara ensamma och ha tillgång till vatten att simma i. Många som debatterar mink glömmer eller förtränger att är avlad i 125 generationer. Jag påstår att den mink vi har inte är någon vildmink. Den är mer eller mindre domesticerad. Man måste, gott folk, skilja på farmade minkar och vilda minkar i och . Så länge en mink har tillgång till föda går den inte i vattnet. Det gör den om den måste, för där är det lätt att hitta föda. Så länge det finns fågelungar och ägg ute i naturen utgörs födan för en mink som rymt från en minkfarm till av denna föda. Det finns en massa tyckande och ogrundade påståenden. i har jag med näbbar och klor förklarat för den ena ledamoten efter den andra att inte har simhud mellan tårna. Titta efter, så får ni se. Titta sedan på er själva så ska ni se vem som behöver mest vatten. Senast var det en som skrev i lokaltidningen i min hembygd han borde veta bättre, han var från ett parti långt till vänster att till och med sover i vatten. Sådant kan man inte ta på allvar. Den mest omfattande och långvariga forskningen på området har utförts i . Den har ingen av er nämnt. Den har utförts av vid .