prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — Om inte vill titta på , , så kan han ju titta som det inflyter ekonomisk statistik om här och , det vill säga hur det förhåller sig med svensk ekonomi. Saken är ju den att inte har haft en bättre ekonomisk utveckling . Man får gå för att hitta en lika snabb investeringsutveckling, man får gå för att hitta lika stark bnp-utveckling som , och man får gå för att hitta en lika snabb sysselsättningsutveckling. Det finns inga skäl att tro att den här utvecklingen inte skulle fortsätta. Tvärtom är det så att den svenska ekonomin är robust, betydligt mer robust än vad ger vid handen. Jag ska göra ett nedslag det är ju en så brokig interpellation som spänner över så väldigt mycket och kommentera dollarförsvagningens effekt på den svenska exporten. Det är ju så att sedan den starkaste dollarnoteringen har dollarn försvagats mot kronan. Eftersom av den svenska varuexporten säljs till och länder vars valuta är kopplad till dollarn eller säljs i konkurrens med företag som huvudsakligen har sina kostnader i dollar på andra marknader så är det här naturligtvis väldigt viktigt. Det är också så som sade att av varuexporten går till . Det märkliga är att dollarförsvagningen inte har haft de effekter som nu tror att de kommer att få, inte i går, inte , men väl . Den dollarförsvagning som har varit har mer än väl kompenserats av en stark utveckling av efterfrågan på svensk export. Det beror på att världsmarknadstillväxten har varit, och alltjämt är, väldigt hög, och det finns ingenting som tyder på att den är i kraftigt avtagande. Dessutom har vi haft en hög efterfrågan på varor som producerar relativt mycket av samt att de svenska företagarna har haft ett fortsatt starkt konkurrensläge, inte minst till följd av produktivitetsutveckling i den tillverkande industrin. Vi tror att dollarförsvagningen får en marginell effekt på varuexportens utveckling . Däremot väntas krondeprecieringen i större utsträckning än tidigare bidra till att svensk export blir något mindre, men det är ändå på marginalen. som detta sker utvecklas den inhemska ekonomin väldigt väl. Jag har ingen anledning att tro att den optimism som svenska företag och svenska hushåll nu visar på något sätt skulle vara avklingande. Tvärtom visar olika typer av undersökningar att vi har ett mycket, mycket optimistiskt svenskt folk och mycket optimistiskt svensk näringsliv som nyanställer. Och de nya jobben kommer ju följdriktigt, vilket vi har kunnat konstatera när Ams redovisar att den öppna arbetslösheten är nere i ett så lågt tal som . 116 (): Jodå, jag är gärna med och tar tempen här och . Men ska man ta tempen här och , , ska man ju inte göra det med siffror som är från , utan då ska man ta de som är . Det är det som jag gör. Jag försöker att blicka framåt och diskutera. Då kan vi konstatera att nu kommer räntorna att gå upp, därför att regeringen har drivit en expansiv finanspolitik och därför att räntorna internationellt går upp. Jag tycker att det är väldigt viktigt att understryka att när räntorna nu går upp är ansvaret för detta att söka hos och , inte hos . Orsakssambandet går från en alltför expansiv finanspolitik till stigande räntor. säger i sitt interpellationssvar att politiken är framgångsrik optimismen blommar här från talarstolen och att vi har en bättre ekonomisk utveckling, att den ska fortsätta och att den är robust. Då måste jag ändå påpeka att arbetslösheten är väldigt hög. Den förändring som har skett, och som rapporteras , är trots allt marginell. Om man lägger ihop den öppna arbetslösheten med dem som är i åtgärder och de som är studenter och som brukar inkluderas internationellt, är man uppe i mellan 7,5 och . Det är väldigt högt. Då måste jag fråga , som tycker att politiken är framgångsrik: Vid vilket arbetslöshetstal upphör politiken för en socialdemokrat att vara framgångsrik, är det vid 12, 15, eller arbetslöshet totalt, när man lägger ihop de olika kategorierna? Svara på det, : Vid vilket arbetslöshetstal upphör er politik att vara framgångsrik? Sedan är det naturligtvis så att den svenska situationen ingalunda är robust. Det var en häpnadsväckande och närmast sensationell karakterisering av den svenska ekonomin. Annars brukar man säga att det är en liten öppen ekonomi, att den är öppnare än de flesta. När den internationella konjunkturen går upp, går den svenska konjunkturen upp ännu mer, och när den internationella konjunkturen går ned, går den svenska konjunkturen ned ännu mer. Vi har alltså en instabil ekonomi jämfört med andra länder i vår omvärld. Det som dessutom är karakteristiskt för den svenska ekonomin är att vi har instabila offentliga finanser, det vill säga att när konjunkturen går upp blir de offentliga finanserna bättre än i andra länder, medan när det däremot vänder och går nedåt i är de offentliga finanserna extra konjunkturkänsliga och går ned i källaren. Det är den bilden som är den korrekta. Det finns ju en lång erfarenhet av att motsatsen gäller för svensk ekonomi. Den är inte robust i konjunkturhänseende. Den är synnerligen instabil. Det är därför som och hans företrädare på finansministerposten, med stöd av bland annat , har velat ha överskott. Det är just därför att man erkänner att den svenska ekonomin inte är robust. Så det är ett självmål av sällan skådat slag när påstår att den svenska ekonomin är robust. Sedan tycker jag inte att man ska underskatta börsfrossan. Den sänker ju tillväxten. Börsen är vår allra mest pålitliga leading indicator, framåtsyftande indikator, på den ekonomiska utvecklingen. Därmed inte sagt att börsen alltid har rätt. Men det stämmer ändå till eftertanke när vi under ganska många veckor nu har haft en instabil börsutveckling. Det visar att situationen i den svenska ekonomin nog inte alls är robust på det sätt som vill ge intryck av. 117 Finansminister (): Först om arbetsmarknaden. Det har, som jag sade i mitt tidigare inlägg, kommit glädjande nyheter från , Ams, som konstaterar följande: Arbetsmarknaden fortsätter att stärkas. Det visar Ams månadssiffror för maj. Antalet varslade minskar och de lediga platserna ökar kraftigt. Arbetslösheten är nu , den lägsta . Andelen arbetslösa och programdeltagare, det så kallade obalanstalet, minskar och är nere på , den lägsta siffran . Särskilt glädjande är naturligtvis att arbetslösheten bland unga, framför allt långtidsarbetslösheten, endast uppgick till ca 1 500 personer. Det är, som Ams skriver i sitt pressmeddelande, den lägsta majsiffran och en av de lägsta siffrorna för en enskild månad . Jag förstår att är frustrerad över den goda ekonomiska utveckling som just nu har. Hela den alternativa politiken som den borgerliga alliansen har presenterat bygger ju på att ni skulle möta väljarna i dåliga tider, för i dåliga tider kan man kanske på sin höjd motivera att man måste göra kraftiga försämringar för vissa grupper, till exempel de sjuka, de arbetslösa, de arbetsskadade, de förtidspensionerade och de föräldralediga. Ni pratar inte längre så mycket om i den borgerliga alliansen och de försämringar som ni vill åstadkomma, för som sagt, den ekonomiska politik som ni står för var utformad för en helt annan situation. säger man när man ändå vidgår att det går hyfsat för , för man kan ju inte säga annat än att det går ganska bra för när vi har en tillväxt på , att det är internationellt betingat. Det märkliga är att som SCB presenterade att vi hade haft en tillväxt på presenterade man i en siffra på för euroområdets tillväxt . och jag var på samma linje i euroomröstningen, och kan ju inte gärna hävda att det beror på euron att det i euroland går så mycket sämre än vad det gör i . Det måste i stället bero på någonting annat, det vill säga att det beror på den politik som vi för här i i motsats till den man för i euroområdet. Vi befinner oss i precis samma internationella konjunkturmiljö som , men vi har en betydligt starkare ekonomisk tillväxt, starkare offentliga finanser, bättre utveckling på arbetsmarknaden och lägre inflation, även om priserna ökat liksom de gjort på euroområdet där man precis höjde räntan till följd av en ökad aktivitet. Det är ett naturligt beteende, , av centralbanker att de tittar på utvecklingen framöver och tar tempen på ekonomin för att se om räntan behöver justeras. Vi får se vilka slutsatser den svenska drar här framöver. När det så gäller de offentliga finanserna måste jag säga att jag inte kan annat än beundra för hans mod att våga tala om offentliga finanser, med tanke på att han ju är den i riksdag som väl bär störst ansvar för och har kommit närmast det misslyckande som den borgerliga regeringen satte i vad gäller just offentliga finanser. Jag har roat mig med att ta fram siffror. trädde in i som politisk sakkunnig. Han lämnade det . utvecklades de offentliga finanserna från minus 5,6 till 11,1. De läroböcker som brukar hänvisa till hade han ju möjlighet att tillämpa i praktiken, men resultatet förskräcker. 118 (): Jag ska gärna diskutera ekonomisk historia, men åhörarna brukar tycka att det blir träigt. Vi kan göra det sedan. Jag blir förvånad när drar de här talen. Enligt mina uppgifter har en tillväxttakt på 2,4 och på 5,1. nämner helt andra siffror. Det är något som inte stämmer. Det är viktigt när räntorna går upp att vara tydlig med att det är framdrivet och framprovocerat av en expansiv finanspolitik. Jag tycker att det är viktigt att säga att vi inte har sett någon signifikant jobbtillväxt i svensk ekonomi. står regeringen öppen arbetslöshet. i öppen arbetslöshet, plus åtgärder. Det är enligt gängse åtgärder. är så optimistisk och säger att detta är en så framgångsrik politik. När upphör politiken att vara framgångsrik för en socialdemokrat? Vid vilken procentsats? Ni säger att arbetslöshet vi kan ta den siffran som det inte råder någon diskussion om för en socialdemokrat innebär en framgångsrik ekonomisk politik. När upphör den politiken att vara framgångsrik? Är det vid 10,4, 15,4 eller 20,4? Hur kan en socialdemokrat som på sin partikongress har fått höra att det överskuggande målet för Socialdemokraternas politik ska vara att bekämpa arbetslösheten vara nöjd och säga att det är en framgångsrik politik när arbetslösheten är så hög som vi har kunnat konstatera ? Dagens siffror och starka konjunktur är tillfälliga och flyktiga. Det vill jag att väljarna ska vara mycket medvetna om när de bedömer den ekonomiska politiken. 119 Finansminister (): Jag är inte nöjd. Däremot är jag stolt över . Jag är stolt över att fler och fler får jobb i . Det är precis det som inträffar just . Det märker de svenska hushållen. Köpkraften är god. Man har råd att investera. Man kan åka till vilket byggvaruhus som helst och känna hur det växer i . Fler och fler får arbete. Vi är inne i en starkt positiv spiral. Just i det läget måste man inrikta politiken mot de grupper som har det allra sämst, de som inte med automatik får del av uppgången av den ekonomiska utvecklingen, de långtidsarbetslösa. Därför riktar vi i den socialdemokratiska regeringen insatserna mot dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. De får möjlighet att göra ett extra handtag i vården och omsorgen som plusjobbare. De funktionshindrade får gå till jobbet tack vare att de får ett lönebidrag som gör att de blir attraktiva på arbetsmarknaden. Det är 25 000 människor vars arbetsgivare får en skatterabatt som lite fyrkantigt kallas för anställningsstöd. Alternativet för dem är att vara helt öppet arbetslösa. Så arbetar vi för att fånga upp de grupper som inte med automatik får del av den ekonomiska uppgången. Jag kan glädja . Han verkar vara lite surmulen över att det går så pass bra för som det gör . Vi kommer att ta hand om dem som inte automatiskt får del av uppgången. Det är så socialdemokratisk politik fungerar. Jag är stolt över utvecklingen i , men jag är långtifrån nöjd. Vi ska pressa tillbaka arbetslösheten ytterligare. Det kommer vi att klara. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2005/06:468 om McKinseyrapportens rekommendationer 120 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka konkurrensen i byggsektorn, vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka konkurrensutsättningen i offentlig sektors produktion av tjänster, vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skattekilarna i ekonomin och vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra trygghetsbegreppet på arbetsmarknaden från fokus på trygghet i befintligt jobb till trygghet i förändringen till nytt jobb. hänvisar till den presenterade McKinseyrapporten om ekonomiska utveckling. I rapporten konstateras att ekonomin i utvecklats starkt . Denna bild av svensk ekonomi stämmer väl överens med de positiva omdömen som svensk ekonomi fått i rapporter från till exempel . ger dock rapporten en mörk bild av utvecklingen av sysselsättningen i . Här finns det anledning att ifrågasätta hur rapporten valt att redovisa statistiken. Av någon anledning har man valt 1992 som startår för jämförelserna, vilket innebär att det kraftiga sysselsättningsfallet 1993 inkluderas. Om man i stället väljer 1994 som startår, ges en helt annan bild. Med val av startår har sysselsättningen i den privata tjänstesektorn ökat . Väljer man i stället 1994 som startår är sysselsättningsökningen i den privata tjänstesektorn . Slutsatserna som dras i rapporten om utvecklingen på arbetsmarknaden vilar på bräcklig grund. Rapportens rekommendation om minskade skattekilar på arbete bygger också på denna beskrivning av sysselsättningen i tjänstesektorn. Skattekilar i form av en skillnad mellan det pris inklusive skatten som en köpare betalar och det pris exklusive skatten som säljaren erhåller är en naturlig konsekvens vid beskattning. vill att skattesänkningar ska riktas till arbetskraftsintensiva branscher för att inte försämra de offentliga finanserna. Men särskilda skatteregler för vissa branscher eller sektorer leder till snedvridningar i ekonomin och avgränsningsproblem. När det gäller skattesystemets utformning är regeringens huvudlinje att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättning med generellt gynnsamma regler. Ett exempel är kompensationen för den allmänna pensionsavgiften som har sänkt marginalskatten med och lett till minskade skattekilar. Så till frågan om att öka konkurrensutsättningen i offentlig sektors produktion av tjänster. Den största delen av de offentliga tjänsterna avser vård, skola och omsorg för vilka kommunerna har huvudansvaret. Det finns inga hinder för de kommuner som så önskar att konkurrensutsätta produktionen. Många kommuner har också valt att öka inslaget av konkurrens genom upphandlingar eller valmöjligheter för brukarna. Så gäller det ökad konkurrens inom byggbranschen. Konkurrensproblem inom byggsektorn förekommer och karteller har avslöjats. konstaterar dock i sin senaste årsrapport att konkurrensen ökat och att byggpriserna inte längre ökar snabbare än konsumentprisindex. Trots detta är det viktigt att främja ökad konkurrens i sektorn. Utöver en kontinuerlig utveckling av instrument, har regeringen inrättat en byggsamordnare med uppgift att tillsammans med aktörer på byggmarknaden genomföra ett utvecklingsprogram för samhällsbyggnadssektorn där förbättrad konkurrens ingår som en viktig del. En översyn pågår av . beslutade om omvänd skattskyldighet inom byggbranschen. Skattefusk leder till snedvriden konkurrens där seriösa företagare riskerar slås ut av fuskande företag. Slutligen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ändra trygghetsbegreppet på arbetsmarknaden från fokus på trygghet i befintligt jobb till trygghet i förändringen till nytt jobb. Det system och paket av åtgärder som finns syftar just till att skapa trygghet i förändring till ett nytt jobb, frågan är därför märkligt ställd. Den ökande internationella konkurrensen öppnar nya möjligheter. Det bästa sättet att tillvarata dessa är att främja trygghet i förändring. Omstrukturering av företag är en både naturlig och nödvändig förutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en fortsatt god tillväxt i . är det viktigt med system som minskar omställningskostnaderna för individer när de påverkas av neddragningar i företagen. har tillsammans med tagit fram en rapport om sociala broar som beskriver sådana system. Tre typer av broar kan exemplifieras. För det första handlar det om livslångt lärande. För det andra handlar det om aktiv arbetsmarknadspolitik. För det tredje handlar det om bra ersättning i arbetslöshetsförsäkringen som kan fungera som en brygga mellan två jobb. 121 (): Jag ber att få tacka finansministern även för detta svar. Den här rapportens styrka ligger i branschstudierna. Den förra interpellationen var mer makroinriktad. Den här är mer inriktad på olika branscher. Fokus ligger på utvecklingen av produktivitet och sysselsättning. säger att han tycker att det är en alldeles för mörk bild av sysselsättningen som ges i denna rapport och att valet av startår är en bov i dramat. Jag håller med om att man kan diskutera exakt vilket år som är lämpligast. Det är alltid så i dessa tidsstudier. Men i huvudsak menar jag att denna dystra bild av sysselsättningsutvecklingen är korrekt. Det är ju därför som vi har en hög arbetslöshet i . Och det har vi redan diskuterat. Man ska lägga märke till att det som tas upp i McKinseyrapporten är frågan om den totala sysselsättningsökningen 19922003. Hade andelen sysselsatta varit lika stor i som i till exempel , och skulle antalet sysselsatta i ha varit 400 000500 000 fler. kontrar då med att har haft en hög tillväxt i privat tjänstesektor. Men det är ju bara en av fyra sektorer, om man nu börjar göra denna uppdelning. Vi har privat och offentligt, och vi har varuproduktion och tjänsteproduktion. Vi kan då titta på de andra tre. När det gäller privat varuproduktion är det ostridigt att vi har en väldigt låg och negativ sysselsättningsökning. Och andra sidan av det här myntet är en mycket hög produktivitet, och det är denna del av ekonomin som driver export och bnp, men som inte skapar några jobb. Då kommer vi till den offentliga varuproduktionen, men det är en så obetydlig sektor, så den kan vi bortse från i detta sammanhang. Då kommer vi i stället till den offentliga tjänsteproduktionen. Genom uteslutningsmetoden är det denna sektor som har släpat efter och som inte anställer lika många människor i som i andra länder. Alltså: I McKinseyrapporten talas det om den totala sysselsättningen. Det är också den som är politikens mål. Jag återvänder till detta. Det allt överskuggande målet enligt den socialdemokratiska kongressen är den totala sysselsättningen. Det är ju inte sysselsättning inom en viss sektor. Och det kan det ju inte vara för riksdag heller, alltså att man skulle fokusera på sysselsättning i vissa sektorer. Men vad man kan konstatera är att sysselsättningsutvecklingen i offentlig tjänsteproduktion är mycket svagare i än i andra länder. Regeringen gör ingenting åt den ekonomiska strukturen utan tar den för given, och tar den arbetslöshet för given som denna struktur ger upphov till. Men man skulle kunna ändra förutsättningarna för den tjänsteproduktion som i sker i offentlig regi. Då kanske man skulle få fler jobb. Enligt min mening skulle man definitivt få fler jobb i ekonomin på det sättet. Man kan också använda skatteinstrumentet för att få fram fler jobb. Man kan alltså använda den ekonomiska politiken för att påverka den ekonomiska strukturen så att man kommer till rätta med den arbetslöshet som finns i . Det gör man ju i andra länder, och man gör det delvis i men inte på det sättet som jag här förespråkar. Jag tycker att det är viktigt att notera att i ekonomier som den svenska och de europeiska är det så att med stigande inkomster efterfrågar människor mer vård och omsorg, framför allt. När vi nu har gått igenom denna sysselsättningsutveckling tycker jag att det är otroligt viktigt att man inte stryper verksamheterna i dessa två sektorer genom att envisas med att produktionen ska ske i offentlig sektor. Ta bort stopplagar och stryp inte tillväxten och tillgängligheten i denna sektor, alltså den offentliga tjänsteproduktionen, utan se till att släppa in andra alternativ också. Det är det som människor, när inkomsterna stiger, vill ha. 122 Finansminister (): Först och främst är det en illusion att tro att sysselsättningen skulle öka dramatiskt om vi privatiserade de stora sjukhusen. Det var ju det som landade i, att han var emot den så kallade stopplagen, den som riksdag har fattat beslut om och som innebär att vi inte ska utsätta de största sjukhusen som har byggts upp under generationer, , med skattebetalarnas pengar för marknadskrafterna. Sedan vet vi ju att offentlig varuproduktion i övrigt i betydligt större utsträckning är utsatt för konkurrens. Vi har entreprenader i äldreomsorgen och i barnomsorgen. Många kommuner upphandlar tjänster från privata tjänsteföretag. Men vi sätter en gräns. De stora offentliga sjukhusen ska inte säljas ut. Det är socialdemokratisk politik. Men att tro att detta skulle vara en lösning på sysselsättningsfrågan är minst sagt att överdriva. Jag vill ta fasta på två saker i det som säger. Först och främst vill jag återigen säga att sysselsättningen nu ökar. Som jag sade ökar sysselsättningen kraftigt just . Enligt SCB ökade den , vilket är den största ökningen . I näringslivet ökade antalet sysselsatta och i de offentliga myndigheterna . Antalet arbetade timmar i hela ekonomin ökade . Även denna parameter visar att går åt rätt håll. Det som dock bekymrar mig är att har övergett det som vi har varit ense om, nämligen den generella välfärdspolitiken, att vi ska ha trygghetssystem som garanterar just trygghet i förändring. När man står för en politik, som numera gör, där man vill försämra villkoren för de arbetslösa så går man i rakt motsatt riktning. Man vill öka otryggheten i förändringstider. Man ska tvinga de arbetslösa att ta jobb med låga löner. Det är själva tanken bakom de låga ersättningsnivåerna i a-kassan. Än mer förvånande är det att har gått med på att från försämra sjukförsäkringen. Då förbättrar vi nämligen sjukförsäkringen genom att vi höjer taket i sjukförsäkringen. Fler omfattas av denna generella försäkring. Fler får känna trygghet i förändringstider. Men sedan ska uppenbarligen efter det att man har genomfört denna försämring, om man kommer i regeringsställning, göra en återställare i fråga om höjningen av taket. Först ska höja taket, och sedan ska den borgerliga alliansen sänka det. Och sedan ska försöka övertyga sina regeringsbröder om att man på nytt ska höja sjukförsäkringstaket. Det var någon som sade: Att vara liberal är att vara kluven. Jag skulle vilja säga: Att vara liberal är att vara velig. Och detta är i grund och botten väldigt allvarligt eftersom det skapar en otrygghetskänsla hos väldigt många människor. Det som gör att den nordiska välfärdsmodellen röner så stor uppmärksamhet just nu delegationer kommer till från hela världen för att fråga vad vi gör men som man inte gör i övriga har väldigt mycket att göra med att vi har stabila sociala broar för människor att gå på, från gamla förutsättningar som är konkurrenskraftiga till nya villkor. Ni vill försämra denna sociala bro genom att göra det otryggare att gå på den. Det kommer att innebära att människor inte i lika stor utsträckning kommer att bejaka nödvändiga strukturomvandlingar. Och det kommer att försämra konkurrenskraft. Er politik är inte bara orättvis. Den är dessutom kontraproduktiv för konkurrenskraften. 123 (): Om man lyssnar på tror man att man lever i ett lyckorike, särskilt som regeringen har som främsta mål att bekämpa arbetslösheten. Men i själva verket är arbetslösheten väldigt hög i . De data som har kommit fram visar på en marginell förbättring, och det är i en situation med en dånande högkonjunktur, exceptionellt låga räntor och en väldigt expansiv finanspolitik. De sysselsättningstal och arbetslöshetstal som har publicerats är föga märkvärdiga.