prot · GT0993 · 2006-03-23 00:00:00 — Om vi ska få fler jobb måste vi också ha tillgång till barnomsorg, äldreomsorg och andra skyddsnät. Där är kvinnorna i farozonen, och därför är det viktigt att se tillväxten och sysselsättningen i ett bredare perspektiv; det handlar om hela välfärdsnätet för att få ut kvinnorna på arbetsmarknaden. Det gläder mig att jämställdhetsfrågan tas upp, och jag hoppas att mina förhoppningar infrias. 30 Vice statsminister och utrikesminister (): Precis som säger är det viktigt att se jämställdheten som en bred fråga. Det handlar om den ekonomiska utvecklingen i Lissabonprocessen, som det ägnas tid åt i . Om vi kan få in den i det perspektivet, i det sammanhanget, kommer det att ha oerhört stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i . Vi kan se att de länder som i likhet med ligger långt framme på jämställdhetsområdet är de länder som också har det högsta arbetskraftsdeltagandet. Frågan om en jämställdhetspakt var uppe i för ett kort tag sedan. Tyvärr kunde jag då konstatera att det fanns en del motstånd mot idén. Exempelvis röstade de borgerliga svenska EU-parlamentarikerna mot idén om en jämställdhetspakt, vilket är beklagligt. Jag hoppas att det finns ett starkare stöd för jämställdhetspakten bland regeringschefer. 31 (): har ju lyckats spela rollen av den osynlige mannen i Europapolitiken synnerligen väl. Sanningen är väl att ingen känner till att är Europaminister, varken i eller bland hans kolleger i . Därför var vi några som blev förvånade när nu tog över som utrikesminister, men vi får väl döma folk . Vi hoppas att du har större intresse för och än vad du har för och . Den konkreta frågan gäller Kubapolitiken. är det ett toppmöte mellan och . För att stödja demokratirörelsen på vore det oerhört värdefullt ifall tog initiativ till att bjuda in representanter för demokratirörelsen till det här toppmötet och visa på dem som tror på demokrati på . Är utrikesministern beredd att ta ett sådant initiativ? 32 Vice statsminister och utrikesminister (): Jag är oerhört tacksam över att i varje fall, som den ende i landet, känner till att jag är Europaminister. Det är bra att det i varje fall finns en som känner till det här. Jag är också glad åt att han sprider den kunskapen på alla håll och kanter även i fortsättningen. Jag var så sent som i och träffade ett tusental arbetsgivare. Jag deltog i en konferens och talade bland annat om sysselsättningsfrågor i därför att de tyckte att var en förebild för dem i många avseenden. Så det har kanske spritt sig mer utomlands att jag har ett visst ansvar för EU-frågor än det har spritt sig till och den lilla värld som befinner sig i. Annars har EU mycket kraftigt markerat behovet av en utveckling när det gäller medborgerliga fri- och rättigheter på . EU har markerat det så tydligt att jag tror att kan vara mycket lugn också på den punkten. 33 (): Tyvärr är jag inte ensam om denna okunskap, men sprider vi att är Europaminister, och det är bra. Jag har förstått att det finns kolleger i EU-kretsen som har trott att det är som är Europaminister, men det är en fråga vi skjuter därhän. Anledningen till att jag ställer den konkreta frågan om Kubapolitiken, vilken jag nu inte fick ett konkret svar på, är att den är ett ganska bra lackmuspapper på utrikespolitiken. Det handlar om hur man ser på skillnaden mellan demokrati och diktatur, där socialdemokratin genom historien har varit rätt svajig. gjorde en väldigt stor insats för att lyfta fram demokrati och mänskliga rättigheter på . Sedan föll vi, under tid vid makten, tillbaka och var lite mer svassande för . Den konkreta frågan är: Kommer att ta ett initiativ och se till att till exempel finns närvarande på toppmötet mellan och ? Det skulle betyda enormt mycket för demokratisträvandena på . 34 Vice statsminister och utrikesminister (): Som bekant ska frågorna vara mer av allmängiltig karaktär än att handla om att den ena eller andra personen ska delta i någon typ av evenemang. Jag kan försäkra , om han är dåligt beläst på området, att Socialdemokraterna i är det parti som har agerat mest för demokrati. Det gjorde man i det här landet tillsammans med . När det sedan gällde den ekonomiska demokratin var inte lika piggt på att följa socialdemokratin, och det beklagar jag. Socialdemokratin har bekämpat kommunistiska diktaturer, kapitalistiska diktaturer och de ofriheter som vi har sett till både vänster och höger i världen. Jag är glad om har så mycket kunskap i varje fall att han känner till det enorma arbete som socialdemokratin, och dess företrädare, har gjort för att arbeta för demokrati. kan vara helt förvissad om att vi kommer att arbeta för medborgerliga fri- och rättigheter även på , liksom på alla andra håll i världen där vi känner att det finns anledning att göra en stark svensk insats. Det har ju också varit en av poängerna med vår alliansfrihetspolitik, att vi har stått obundna. Vi har kunnat kritisera till höger och vänster. Och där tycker jag faktiskt att liberalerna i världen har en del att lära, inklusive . 35 (): Jag vill ställa en fråga till jordbruksministern. Vi har en regering som säger sig värna om jobben. Då känns det konstigt att denna regering, tillsammans med stödpartierna, vill förpassa en hel näring ut ur landet. Jag tänker då på minknäringen. Uppemot 2 000 arbetstillfällen kan försvinna genom detta dråpslag mot seriösa företagare på svensk landsbygd. Att komma med regler som slår ut företagande och exportinkomster är för mig och många helt obegripligt. När dessa regler dessutom inte är tillräckligt motiverade utifrån djurrättssynpunkt blir det ännu mera obegripligt. Vi som har kunnat följa minknäringen vet att inte bryr sig om att bada och simma ifall den kan få föda på land. Att sätta in vattenbad i minkburen innebär då att den våta minkhonan kommer att kyla ned sina ungar, och det blir en bakteriehärd för spridning av sjukdomar. Lagrådet har gett sin syn på regeringsförslaget, och veterinärer som har följt minknäringen är överens med uppfödarna. Min fråga till ministern blir: Är det inte möjligt att lyssna på alla dem som vädjar om att man ska invänta gemensamma regler för minkuppfödningen inom EU i stället för att nu slå spiken i den svenska minknäringens kista? 36 Jordbruksminister (): Ja, vi har en djurskyddslagstiftning som säger att djur inte ska utsättas för onödigt lidande, och de ska kunna bete sig naturligt. är ett jagande djur som behöver stor yta, som behöver kunna klättra, som behöver kunna röra sig, och den är semiakvatisk. Den lever nära vatten och jagar i vilt tillstånd i vatten. Den behöver också kunna vara ensam vid en del tillfällen. Att jagar i vatten har betydelse eftersom den mink vi har i burar, som är farmad, inte i särskilt hög grad är domesticerad. Den har fortfarande de beteenden som en vild mink har, och vi vet att mår betydligt bättre om har vatten att tillgå. Vi tar mycket allvarligt på Lagrådets yttrande. Vi har då gått tillbaka och tittat på det underlag som vi har för det här ställningstagandet och kommit fram till att det håller för att gå vidare, för att ge djuren ett bättre skydd. Och jag kan upplysa om att både och har förbud mot minkuppfödning. 37 (): Jag vill vidga perspektivet något. Det finns också andra branscher som drabbas, nämligen fiskbranschen och slakterinäringen. Minkarna har ju tagit hand om avfallet. måste de biprodukterna distribueras till dyra kostnader och med negativa följder för miljön. Hur ser ministern på det problemet? Men återigen: Minkarna har det bra. föddes det i genomsnitt entre ungar per hona. är det trefem. Och det är naivt att tro att minkarna kommer att ha lika bra förhållanden i andra länder som de har i . jublar grekiska minkuppfödare över det som håller på att hända här. De säger: tar vi över med hjälp av EU-medel. Jag vill återigen vädja till ministern: om! Utveckla i stället för att avveckla! 38 Jordbruksminister (): Tyvärr, , mår minkarna inte bra. Vi kan inte fortsätta med minkuppfödningen i dess nuvarande form. Vi har olika stereotypa beteenden. De biter sig själva, och vi har en hög dödlighet bland valparna. Det är bara att konstatera. Vi måste förbättra villkoren i minkuppfödningen. Sedan var det det här med biprodukterna. Ja, jag håller med om att det här får konsekvenser också för andra branscher. Men där är jag hoppfull. Det finns nämligen olika möjligheter att ta hand om det här avfallet. Det kan till och med vara så att vi går vidare och använder det här som en källa till förnyelsebar energi. Vi har goda erfarenheter av att använda slaktavfall i där det blir värme till bostäder. 39 (): Jag har en fråga till . Jag skulle vilja höra varför regeringen har fattat beslut om att införa ordningsregler i alla skolor och att skolk ska anmälas hem. 40 Statsrådet (): Trygghet i skolan och studiero i klassrummet är en grundförutsättning för att lärandet ska fungera. Glädjande nog kan vi se, utifrån de utvärderingar som gör och också utifrån internationella utvärderingar, att vi har en skola där alltfler elever trivs, en skola där allt färre elever uppger att de känner sig kränkta och mobbade. Men trots den goda utvecklingen finns det skolor där det är alldeles för stökigt. Trots den goda utvecklingen har vi också på en del skolor alltför många som inte är i skolan och tar till sig undervisningen. Det är mot den bakgrunden som regeringen tog beslut om ett paket som just handlar om att öka tryggheten i skolorna, att öka studieron i klassrummen. Det är nämligen en grundförutsättning för lärandet. 41 (): Den sista meningen kan jag instämma i helt och fullt. Men min fråga var ju: Varför görs detta , före valet om det nu är så viktigt att eleverna har trygghet och arbetsro i skolan? Denna enkla förordning, som det faktiskt handlar om att regeringen gör, har man kunnat införa . Men man väntar till den sista terminen , alldeles före valet. Det här kommer inte att få någon som helst effekt för de elever som mest skulle ha behövt det. Och min fråga är: Om nu olyckan skulle vara framme så att vi har samma skolminister efter valet, kommer det då att dröja innan skolorna får tala om vad följderna blir om man inte lever upp till de här ordningsreglerna eller om man fortsätter att skolka? 42 Statsrådet (): Det är en konstig beskrivning som gör. Den absolut viktigaste insatsen som vi kan göra för att öka tryggheten och studieron i skolan, och därmed också förutsättningarna för ett bättre lärande, är att se till att vi har fler kompetenta lärare, fler kompetenta kuratorer och över huvud taget fler anställda i den svenska skolan. Detta har varit en ambition som regeringen har haft och drivit kraftfullt. Vi har avsatt öronmärkta resurser för att stärka personalstyrkan i skolan. Glädjande nog kan vi se att har detta gett 14 000 nya anställda i den svenska skolan fram till . Jag tror att det är bra och positivt. Vad är alternativet till denna politik? Det är väldigt svårt att se. I den skolpolitik som varit med om att ta fram för högeralliansen står det något så underligt som: Vi är inte överens om finansieringen för den svenska skolan. Om jag vore lärare eller förälder med barn i skolan skulle jag bli oerhört orolig om olyckan skulle vara framme och den borgerliga alliansen vann valet. 43 (): Jag har en fråga till . Den viktigaste politiska frågan just nu är hur vi ska få fler jobb i , och inte bara i storstadsregionerna. Därför är regionalpolitiken viktig. har regeringen dragit in av anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder som används som stöd för företagsutveckling och därmed just till nya jobb. Drabbade län är framför allt , och . är särskilt utsatt, eftersom man har landets högsta arbetslöshet där. Beslut om medfinansiering av företagsstöd från i har halverats , och årets medel börjar ta slut. Min fråga till ministern blir om regeringen tänker återställa anslaget och i så fall när. För handlar det om . 44 Statsrådet (): Jag svarade på en liknande fråga från i en interpellationsdebatt . Jag säger nu precis som då att det inte är någon tvekan om att de regionalpolitiska pengarna är oerhört viktiga. Vi fördelar dem enligt ett antal olika kriterier i vårt land. Några av de län som får allra mest är län som är glest befolkade där infrastruktur, utbildningssatsningar och näringslivsverksamheten kostar mer pengar just därför att avstånden är så långa och där ibland tillgången till privata initiativ och privat kapital är mycket mindre. tog vi in det sparande som fanns på ett antal anslag, och bland annat och hade ett sparande. Vi kommer inte att betala tillbaka det sparandet. Däremot har vi fördelat för liksom vi gör nya pengar som får användas till regionalpolitiska insatser . är ett av de län i landet som får allra mest regionalpolitiska pengar. 45 (): Det är nog inte så enkelt. i kommer ändå med en framställan på grund av den problematik man ser. Man ser att det finns ett stort behov inte minst av anslag. Man kan inte göra nya insatser på grund av att man måste uppfylla de tidigare löften man gett. Kommer man inte att fylla på med nya medel kommer inte de här projekten att bli av. Det handlar också om EU-projekt. Det riskerar medfinansiering av ett visst antal projekt med god utveckling när det gäller jobben. Jag undrar vad regeringen tänker ge för yttrande i vårbudgeten över framställan från i i den här frågan. 46 Statsrådet (): Vi har redan svarat på den framställan som har gjort. Svaret är precis det som jag nu har sagt. Vi har inte för avsikt att betala tillbaka det sparande som drogs in bakåt i tiden. Däremot har vi redan fattat beslut om att fylla på nya pengar för det verksamhetsår som pågår och som ligger framför oss. och i början på räknade vi upp växelkursen. Det är en fråga som många länsstyrelser har uppvaktat mig om. När vi räknar upp växelkursen för kan vi få ett ökat återflöde från EU med . Flera länsstyrelser har sagt att det är ett viktigt initiativ. Det gäller inte minst i några delar av där det finns ett intresse från stora starka basnäringar att vara med och hämta hem en del av strukturfondspengarna. Här finns pengar att hämta hem. Men tanken med EU:s strukturfondspengar är inte att det bara ska vara offentliga skattepengar som är motfinansieringen utan också ett privat kapital. 47 (): Jag har en allmänpolitisk fråga, och därmed riktar jag den till utrikesministern. Offentlig statistik är viktig. Det är den vi har som grund när vi agerar. har ett oerhört gott anseende. Den hänvisar vi ofta till i den politiska debatten. har man kommit med siffror som visar att förvärvsfrekvensen ökar åtminstone på vissa platser i landet. Jag har sett många socialdemokratiska kommunpolitiker ta glädjeskutt. Men så läser jag definitionen av förvärvsarbetande som SCB har. Jag läser ordagrant vad som står: personer som under referensveckan utförde minst en timmes arbete antingen som avlönad arbetstagare, som egen företagare eller oavlönad medhjälpare i företag tillhörande make eller maka. Det omfattar även personer som inte utförde något arbete enligt ovan men hade anställning, arbetade som hushållsmedlem eller egen företagare och var tillfälligt frånvarande under hela veckan. En timmes oavlönat arbete eller till och med inget arbete alls är förvärvsarbete. Min fråga är: Delar regeringen den synen på förvärvsarbete? 48 Vice statsminister och utrikesminister (): Det är en definition som haft . Jag är ganska säker på att den fanns även då vi hade en borgerlig regering i . Det är ingen ny definition. Det är en vedertagen definition som används i internationella sammanhang. Man kan alltid diskutera var man drar gränsen någonstans, om det ska vara en, tre, fem eller . Det avgörande är att man mäter samma sak år , årtionde från årtionde och kan göra jämförelser bakåt i tiden. Svaret är att den typen av definition både är internationellt vedertagen och sedan mycket länge har funnits under olika typer av regeringar även i . 49 (): Jag tackar för svaret. Men uppriktigt sagt, herr utrikesminister, förstår jag inte vad man ska ha en sådan statistik till. Vilken beslutsfattare har någon som helst nytta av detta? Jag tycker att det är upprörande att skattepengar används för att plocka fram en statistik som är meningslös. 50 Vice statsminister och utrikesminister (): Då ska jag hjälpa genom att berätta varför man har den här typen av statistik, om ledamoten har svårt att förstå det. Man använder statistik för att mäta vad som händer över åren och kanske årtiondena. Om man har exakt samma definition vid olika tillfällen kan man också visa om utvecklingen går åt det ena eller andra hållet. För svensk del har vår sysselsättningsgrad liksom i många andra länder varit konjunkturbetingad. Men vi har sett att framför allt störtdök sysselsättningsgraden i och arbetslösheten steg till enorma nivåer. Jag ska väl inte berätta för vilken typ av regering vi hade . Men det är många som känner till att det var en annan regering än en socialdemokratisk regering. Det är, oavsett vilken typ av regering det är, bra att få veta om arbetskraftens sysselsättning går upp eller ned. Det är därför vi använder den här typen av mätningar. De är vedertagna internationellt och statistiskt. 51 (): Jag har en fråga till vår skolminister. I en rapport som kom från kan vi se att har ett av de mest jämlika skolsystemen i världen. Men det finns också utmaningar. Undersökningen visar att just segregationen är en sådan utmaning. Min fråga till vår skolminister är: Vad kommer att göras åt detta? 52 Statsrådet (): Det är sant som nämner att jämför olika länders skolsystem med varandra. Man har kommit fram till att vi har ett av världens mest likvärdiga och mest jämlika skolsystem. Det är ett skolsystem där skillnaderna i hemmet spelar minst roll. Men likväl ser vi att de spelar roll. En av de viktigaste åtgärderna för att bekämpa detta är att fördela resurser efter behov, att ha gemensamma mål för alla elever och att inte sortera ut elever i tidiga åldrar. Likväl, trots att vi har en god utveckling, finns det skolor och elever som behöver extra hjälp och stöd. Min och regeringens ambition är att göra insatser för de elever och skolor som har de tuffaste förutsättningarna, där många elever kommer från studieovana hem, kan ha ett annat språk än svenska eller traditionell arbetarbakgrund. Vi vet att det påverkar hur man lyckas i skolan. Därför är det viktigt att göra extra insatser både från statens sida och från kommunens sida. 53 (): Jag tackar för svaret. En följdfråga: Ser skolministern några direkta områden som kommer att vara föremål för insatser? 54 Statsrådet (): Det är på tre plan vi skulle behöva ytterligare insatser. För det första behöver vi utveckla nya metoder för att ta sig an de elever som har det tuffast. Det är av den anledningen som regeringen beslutade att satsa 225 miljoner på metodutveckling i 100 skolor i 32 kommuner i landet. För det andra behöver vi ta ett gemensamt ansvar för de elever som kommer hit i senare åldrar och börjar sin skolgång som 1213-åringar. De har tuffa förutsättningar. Det är viktigt att ta fram en nationell strategi för att ta oss an de eleverna. För det tredje menar jag att i just de skolor där ett stort antal elever inte når upp till behörighet för gymnasieskolan behöver vi göra extra insatser. Det är också ett förslag som håller på att beredas på riktat mot de elever och de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Det är behovet som ska stå främst. Alternativet är att fördela resurserna i ett jämnt skolpengssystem. Men det är ingenting för en socialdemokratisk regering. 55 (): Jag vill rikta en fråga till näringsminister . Om man tittar kan man se i EU-statistiken att antalet företagare har ökat med . När man tittar på har antalet företagare minskat . Vad är näringsministerns förklaring till det? 56 Näringsminister (): Jag är glad att ställer just den frågan. Det är verkligen mitt favoritområde. Hur ser vi till att fortsätta ha en stark ökning av antalet företagare i ? har antalet företagare ökat i mer än åtminstone så länge man har räknat. Åtta av tio av de företagen startas i tjänstesektorn. Det har att göra med dels att vi gör insatser på bredden för att stimulera företagandet, dels att hushållen börjar få lite mer pengar i plånboken och börjar efterfråga varor och tjänster. Det finns en period i historia som står i skarp kontrast till detta. Under den tiden som pekade på, , såg vi en förskräckande minskning av antalet företagare. Det tog sin tid att hämta igen. Men är vi på rätt väg, och det gläder mig mycket. En regering där ingår oroar mig dock, att vi återigen får höga räntor och människor som inte vågar konsumera. Därmed drabbas företagare stenhårt. 57 (): Det är intressant att se hur statsråden svarar på frågorna. De flesta vill hänvisa till den borgerliga regeringstiden och inte tala så mycket om sin egen regeringstid. Det är påfallande i kammaren. svar på den egentliga frågan var bara ett: kan vi glädjas över eftersom då ökade antalet företagare. Sanningen är den att det ökade något föregående år, men nyföretagandet, antalet företag per tusen invånare, hade sjunkit under en rad av år. Förra gången kom ett litet brott där det gick uppåt. Men där vi befinner oss har det börjat dala igen. har vi, , 24 300 färre företagare i landet än vi hade när den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Trenden är den motsatta mot . Här minskar antalet företagare. Regeringen drar inga slutsatser om att det behövs ett förbättrat företagsklimat. Det är precis det vi föreslår, våra allianskamrater föreslår, och som vi vill sätta upp som en ny agenda för . 58 Näringsminister (): Det är roligt att höra att äntligen, efter så många debatter, känner sig tvungen att säga att hon gläds åt att antalet företagare ökar i . Det satt hårt inne. Det hörde jag på anspänningen i tonen. Det är riktigt. Det är ju sanningen. Antalet ökar mer än . Vad beror det på? Det är inte någon form av magi. Det är hårt arbete för att se till att ekonomin fungerar. växer ekonomin mycket starkt i . Det kommer till nya jobb. Vi har fått 100 000 fler i sysselsättning och 300 000 sedan vi fick makten . Då kommer också företagandet i gång. Vi genomför nu rader av åtgärder, strategiska skattelättnader, regelförbättringar och exportsatsningar. Vi driver och hjälper till att skapa ett företagsklimat som gör att vi får än fler företag. Det som oroar mig är en högerallians som förbereder en förändring av som kommer att undandra efterfrågan och därmed slå undan benen för företagen i . 59 (): Skolministern har under frågestunden varit ganska kritisk mot den borgerliga skolpolitiken. Mot det ska jag ställa ett citat som jag har hämtat från tidningen : Jag ser goda möjligheter till att i alla fall ett flertal partier i mitten skulle kunna göra upp om skollagen. Det har vi gjort i andra sammanhang när det gäller både och gymnasieskolan. Jag tror att det skulle vara det bästa. Utifrån detta ställer jag frågan: Vad är det som gör att nu ser stora möjligheter till att hitta en gemensam skolpolitik med borgerligheten? 60 Statsrådet (): ställer en viktig fråga, nämligen om de långsiktiga reglerna och de långsiktiga förutsättningarna för den svenska skolan. Jag är av den meningen att vi skulle behöva en samsyn som håller över en längre tidsperiod. Vad skolan i minst av allt behöver är klåfingrighet och alltför tvära kast . Arbetsro är att föredra. Det är mot den bakgrunden som jag också har pratat om förutsättningarna för en överenskommelse om en ny skollag. Det är klart att före ett val är de förutsättningarna näst intill obefintliga. Då blir polariseringen i politiken stark. Vi har tidigare traditionellt haft uppgörelser i skolpolitiken i politikens mitt, inte minst med , som tyvärr har övergett sin politik . Det absolut bästa för skolan är att få en överenskommelse om en ny skollag som håller för att få arbetsro och inte alltför många tvära kast. 61 (): elever och lärare förtjänar naturligtvis en ny, modern skollag som dessutom är långsiktig och hållbar. Där delar jag uppfattningen helt och hållet. Låt mig ta ett exempel, nämligen de fristående skolorna.