prot · GU0934 · 2006-12-06 00:00:00 — Den har kommit överens om spelregler som bildar grunden till de direktiv som och rådet har skickat vidare till oss för ett genomförande i . Jag håller med om att det är komplicerat. Jag vet att de svenska bankerna har suttit och försökt att analysera konsekvenserna i . Men att med det som utgångspunkt hävda att vi inte borde reglera det med en svensk nationell lag tycker jag är en lite konstig slutsats. Ännu konstigare tycker jag det är att inte hävda att vi borde ha en internationell lagstiftning som reglerar en marknad som är så tydligt internationell som den finansiella marknaden är. Vi kommer att få ta ställning till andra komplicerade områden, något som jag tror att kommer att välkomna. De innehåller om möjligt ännu mer komplicerade detaljer, till exempel kemikaliedirektivet, som kommer att leda till svensk lagstiftning. Åtminstone för oss som inte är kemiingenjörer kommer det att vara ännu mer komplicerat. Det kommer ändå inte att leda mig till att skriva en reservation mot de förslagen, utan det är innehållet som är det väsentliga. 101 () replik: tror jag att missförstod mig med flit. Det jag sade var inte alls det du påstod att jag sade. Att lagstiftning är komplicerat är ganska självklart. Det ska vara rättssäkert och människor ska kunna förstå och följa med. Men lagstiftning måste också handla om att medborgarna kan vara med och påverka lagstiftningen. Om det fattas beslut som ska gälla i vårt land i slutna rum någon annanstans, utan att vi vet vad våra företrädare har sagt eller försökt att påverka, känner jag en viss oro. Den oron tror jag att det är många som delar. Att vi ska ha en internationell lagstiftning som på olika sätt försöker balansera finansmarknaden kan väl vara bra. Men då ska det ske genom mellanstatligt samarbete i öppna forum där respektive riksdag kan vara med i hela processen och vara med och påverka. är vi med i ett beslutsforum där handelshinder är den största frågan. Man får inte sätta upp regler som på något sätt kan undergräva handeln. Frågan är om det är vad vi ska förhålla oss till i en lagstiftning. För mig är frågan ganska grundläggande. Oavsett om det är ett fördrag som jag som vänsterpartist skulle tycka jättebra om eller inte bra om är demokratifrågan avgörande. Demokratin undergrävs ständigt i det förfarande vi har . 102 () replik: Min uppfattning är i varje fall att det demokratiska underskottet är väsentligt större när bankerna sätter sig och gör upp spelreglerna sinsemellan än det demokratiska underskottet är när besluten fattas i . 103 (): Man kan ha mellanstatligt samarbete som fungerar mycket väl där olika folkvalda kan mötas och i sina respektive forum vara med och påverka den lagstiftning som sker. Det har vi inte kunnat göra i det här fallet. Det är ett stort demokratiskt problem. Det skulle vara klädsamt om ni skulle kunna erkänna det. Det skulle kanske kunna öppna för bättre EU-debatt också i denna sal. Det är något som vi skulle tjäna på. Det är lite märkligt att ni själva säger: Vi vet inte hur direktiven kommer att påverka oss. Det säger egentligen ganska mycket. Jag är åtminstone glad för att ni tänker följa upp det. Överläggningen var härmed avslutad (Beslut fattades under 11 §.) 8 § årliga rapport Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU8 årliga rapport (redog. 2006/07:RRS1). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Tilläggsbudget 2 Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU11 Tilläggsbudget 2 (prop. 2006/07:1 delvis). 104 (): Jag ska nu ge en kort beskrivning av finansutskottets betänkande Tilläggsbudget 2 , som kammaren ska diskutera. föreslår att beslutar om förändrade anslag som avser kostnader under innevarande år och förändrade bemyndiganden som avser beslut som fattas men som ger kostnader framöver med totalt . Om förutsättningarna för statens verksamheter och anslag ändras under budgetåret har regeringen således möjlighet att begära att beslutar om ändrade anslag. Begäran om tilläggsanslag ska vara väl motiverad, vilket utskottet påminner om i betänkandet. På förekommen anledning tar utskottet återigen upp att det är oacceptabelt att statliga verksamheter gör framtida åtaganden utöver bemyndiganden som beslutas av . Budgeten för beslutades . Exempel på förutsättningar som har förändrats där tilläggsanslag föreslås är ökade anslag till rättshjälp på grund av ett ökat antal rättsfall och ökade anslag för ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands, då krisen i medfört höga kostnader för att evakuera svenskar från området. I betänkandet föreslås också att EU:s gårdsstöd tidigareläggs så att bönder får sina pengar . Det innebär att man går tillbaka till den tidigare ordningen som gör att bönderna får sina pengar som bidraget avser. Till betänkandet finns två reservationer. 105 HANS (): Svensk ekonomi står mycket stark. Vi får sannolikt gå tillbaka till 1960-talet för att se så starka offentliga finanser som vi har . Antalet nya jobb ökar kraftigt, och och antas att det skapas drygt 140 000 nya jobb i . har överskott i de offentliga finanserna. Statsskulden väntas vara och minska kraftigt . Detta kan jämföras med hur det var , då statsskulden var av bnp. Tillväxten är hög såväl med svenska som med internationella mått mätt. Nyföretagandet är högt. Vi har låg inflation och låga räntor. Vi har hög produktivitet och löntagarna har reallöneökningar. Enligt Världsekonomiskt forum hamnar på tredje plats när det gäller förutsättningar för företagens konkurrenskraft och hur gynnsamt företagsklimatet är. Man anser också att är ett av de länder som är bäst rustade för att hantera framtidens utmaningar i form av globalisering och teknisk utveckling. anses också som det land som näst efter har den största potentialen för utländska investeringar. Detta, herr talman, är en bild av som vi kan vara stolta över. Tilläggsbudgeten innehåller ett stort antal förändringar som jag inte kommer att beröra. Jag kommer att uppehålla mig vid den reservation om gårdsstödet som vi socialdemokrater har. Att utbetalningen av gårdsstödet ska ske under slutet av året och inte nästkommande år har varit en fråga som har debatterats med stor hetta här i . Det har varit en massiv kritik från de borgerliga partierna mot att stödet inte har betalats ut . Orsaken till detta har varit att det inte har funnits möjligheter om man ska hålla sig till de restriktioner som finns i budgetlagen. Som sagt har debatten i denna fråga varit het i kammaren, till exempel då en borgerlig ledamot ansåg att regeringen tricksade med budgeten vilket drabbade jordbrukarna synnerligen hårt till och med så hårt att de inte skulle kunna ha möjlighet att köpa julklappar till sina barn. En annan borgerlig ledamot drog paralleller med kolgruvearbetare i förra som strejkade för att de inte fick ut sin lön. Att motsvarande förfarande sker i gör mig mörkrädd, konstaterade ledamoten. Inte minst mot bakgrund av detta kunde man ha förväntat sig att den borgerliga regeringen skulle ha utbetalat gårdsstödet . Det ansåg dock inte den borgerliga regeringen i den budget vi nu debatterar trots att det finns möjligheter att göra så. Detta föranledde oss socialdemokrater att väcka en motion där vi föreslår att stödet betalas ut . Detta är baserat just på att det är ekonomiskt möjligt att göra det samt att det är angeläget att göra det, inte minst mot bakgrund av den mycket svåra skördesituation som tynger många lantbrukare ekonomiskt. beredning av denna fråga är minst sagt häpnadsväckande. Den borgerliga majoriteten avslog vårt förslag om utbetalning av gårdsstödet såväl i miljö- och jordbruksutskottet som i finansutskottet. I de handlingar som utskottsmajoriteten sände ut till finansutskottets ledamöter , dagen före beslut, framgår att man avslår den socialdemokratiska motionen. Den borgerliga majoriteten motiverade avslaget med att det inte finns utrymme för att höja det aktuella anslaget utan att utgiftstaket riskerar att överskridas. Den anser också att en tidigareläggning av stödet till inte är möjlig eftersom det skulle äventyra statsfinanserna och därmed försätta lantbrukarna i en ännu värre situation än de befinner sig i. som majoriteten i finansutskottet klargör detta går jordbruksministern ut i ett pressmeddelande och säger att stödet visst ska betalas ut. Frågan klarnar något vid finansutskottets sammanträde då den borgerliga majoriteten i ett rättelseblad konstaterar att enligt uppgifter som utskottet har inhämtat från visar de senaste prognoserna att budgeteringsmarginalen är tillräcklig för att rymma en utbetalning av gårdsstödet. Några sådana prognoser har icke redovisats för utskottet, och detta anser vi vara helt oacceptabelt. kommer gårdsstödet att betalas ut , vilket vi socialdemokrater föreslog. Det är bra. Men mot bakgrund av det schabbel som har varit i utskottet kan man ställa sig frågan om majoriteten i finansutskottet har grepp om landets ekonomi. Det finns fog för den frågan då man ena dagen anser att ett beslut skulle äventyra svensk ekonomi för att anse att det är helt möjligt att utbetala stödet med motiveringen att nya hemliga prognoser finns. Vi behöver inte gå tillbaka i tiden för att se en situation där statsfinanserna var helt sönderkörda. Så är det inte . Ska det fortsatt finnas förutsättningar för en god och stark ekonomi har finansutskott en central roll. Det går inte att slarva och hafsa ihop motstridiga beslutsunderlag från den ena dagen till den andra. Den ena dagen påstår man att statsfinanserna skulle äventyras om pengarna betalades ut och kommer man med rakt motsatt besked. Detta duger icke, herr talman. Det undergräver finansutskottets centrala roll i svensk ekonomi. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag bifall till reservationen. 106 (): Jag vill yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkande FiU11 och kommentera två saker: Dels påpekas i betänkandet att redovisningen från regeringen när det gäller de tilläggsbudgetanslag som har föreslagits i budgetpropositionen inte är tillräcklig, dels understryks här det allvarliga i att en myndighet, i det här fallet , gör åtaganden utan grund i riksdagsbeslut. Det här är kritik som har riktats tidigare från finansutskottet till den förra regeringen att man gjort liknande dåliga redovisningar och att man också har haft myndighetsåtaganden som inte haft grund i riksdagsbeslut. upprepas denna kritik från finansutskottet och vi utgår från att den nya regeringen nu kommer att lyssna på den kritiken, den kritik som alltså den förra regeringen inte lyssnade på. Vi kommer att följa upp de här frågorna, för att det underlag som har ska vara korrekt och riktigt. Jag vill kommentera gårdsstödet, som är den stora punkten i dagens diskussion. flyttade den dåvarande socialdemokratiska regeringen utbetalningen av EU-stöd till landets bönder från det innevarande året därpå. Det här har skapat en stark irritation; de pengar som avser ett visst år ska också betalas ut det året det är en grundläggande princip, som Socialdemokraterna bröt mot därför att de inte hade kontroll över sina egna utgiftstak. Det är också så att många bönder upplever en svag likviditet vid årsskiftena. Det här innebär att man måste låna pengar över för att klara räkningarna. I budgetpropositionen fanns inget förslag om att klara av den här återställaren, som vi från den borgerliga sidan länge har krävt, eftersom vi inte hade tillräckligt underlag för att göra bedömningen om det fanns marginaler för detta. Det var också den princip vi höll på ända tills vi kunde göra bedömningen att det kan gå. Därför har det också i underlagsmaterialet i finansutskottet varit ett avslag på förslagen. Men när vi efter samtal och samråd med konstaterat att det finns marginaler har vi också kunnat verkställa detta. Det är viktigt att komma ihåg: dels anslår vi de medel som det finns praktiska möjligheter att betala ut , dels vill vi ha tillbaka den gamla ordningen och inte fortsätta med det tricksande mellan olika år som ingår i den socialdemokratiska motionen på området. Det innebär att man ska betala ut plötsligt är Socialdemokraterna måna om detta men gör man inte det, och så fortsätter man med utbetalningar på fel sida om årsskiftena framöver. Det tricksandet avvisar vi bestämt och återgår till den gamla ordningen. Vi tar ett rejält kliv i den riktningen med dagens beslut med anledning av tilläggsbudgeten. ska ordningen vara återställd. Socialdemokraternas krokodiltårar i denna fråga är lite magstarka, om jag får uttrycka mig så. 107 HANS () replik: ordförande säger att den förra regeringen tricksade. Man kan konstatera att den nuvarande borgerliga regeringen i så fall också tricksar. Syftet från regeringens sida i denna budget var inte att utbetala gårdsstödet , utan regeringens förslag var att det skulle utbetalas . Om det är tricksande som den tidigare socialdemokratiska regeringen har ägnat sig åt så tricksar också den nuvarande borgerliga regeringen. Jag har en fråga till finansutskottets ordförande om vad utskottsmajoriteten bygger den stora utbetalningen på. Vi tycker i och för sig att utbetalningen är riktig och föreslog också i vår motion att den skulle göras, för vi sade att det ryms i den budgeteringsmarginal som finns. Men man hänvisar till nya prognoser från . De här nya prognoserna från är inte redovisade i finansutskottet. De är inte redovisade i det budgetbetänkande som ska ta ställning till . Här handlar det om som ska fatta beslut om. Jag skulle vilja att finansutskottets ordförande redogör för den nya prognos som finns i och hur den skiljer sig från den prognos som budgeten bygger på, för den är gammal. 108 () replik: Den här regeringen och riksdagsmajoriteten tricksar inte med de här frågorna. Däremot har vi ärvt en problematik från den förra regeringen, och vår ambition har varit att försöka att så snabbt det går återställa gårdsstödet och de andra EU-bidragen till rätt sida om . Men vi tar också ansvar för att klara budgeteringsmarginaler, utgiftstak och liknande saker. Därför var vi måna om att ha både hängslen och livrem för att vara säkra på att vi kan klara av detta, och i så fall se om vi kan klara av hela beloppet eller vilket belopp vi klarar av. De bedömningar som har gjorts i samråd med och är att nu finns marginalerna för att göra den här utbetalningen. Det underlaget är betydligt gedignare och mer genomtänkt än det underlag som fanns i den socialdemokratiska motionen . 109 HANS () replik: ordförande hänvisar till att det har tagits fram en ny prognos i när det gäller till exempel budgeteringsmarginalens storlek. Skulle han kunna säga hur budgeteringsmarginalen har förändrats gentemot den budgetproposition och det tilläggsbetänkande som vi nu debatterar? Hur mycket större är budgeteringsmarginalen jämfört med den som finns i budgeten? Den är 7,8 i budgeten. Är den 9 eller 10? Vad är regeringens nya prognos? borde få kännedom om detta. Varför ska detta vara hemligt? 110 () replik: Det handlar helt enkelt om att en ny regering har beräkningar på sitt bord, men man känner sig inte helt trygg för att man har genomlyst alla de kommande utgifterna som är kvar . I takt med att vi närmar oss ökar sannolikheten för att de beräkningar som finns håller också året ut. Det är nog ganska rimligt att en ny regering får chans att göra en sådan bedömning. När man har tittat närmare på de kommande utgifterna och vilka oförutsedda utgifter som finns i byrålådor och liknande saker kan man göra en bedömning och se om man i samråd med kan konstatera att man klarar av att betala ut ungefär 6 miljarder . När vi har den övertygelsen och känner oss trygga med att de marginaler vi har håller, går vi till inte . Det är orsaken till att det i första läget föreslogs ett avslag på motionerna och är ett klartecken till utbetalning. Men det viktiga var också att införa en ny ordning och inte fortsätta med tricksandet över årsskiftena som ryms i det socialdemokratiska förslaget. 111 (): Tilläggsbudgeten innehåller en mängd olika ärenden, men jag kommer, som de både föregående talarna, att uppehålla mig vid gårdsstödet. och jobbade under den förra mandatperioden för och lovade också i valrörelsen att spelreglerna för landets bönder ska vara tydliga, långsiktiga och förutsägbara. Bättre villkor för svenskt jordbruk är något som vi arbetat för . Vi var, tillsammans med bönder, upprörda över hur Socialdemokraterna hanterade utbetalningen av EU-stödet när de senarelade den för att klara utgiftstaket. Det var givetvis orimligt och ett tecken på dålig ekonomisk framförhållning från Socialdemokraterna när de tvingade bönder att ensamma ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak skulle hållas. Men är detta bara ett minne från en sämre tid med en s-regering som inte lyssnade till de svenska jordbrukarna och deras behov. Efter att har behandlat tilläggsbudgeten och fattat beslut kan utbetalningen av ca göras till landets bönder i slutet av . Att lasta bönderna med ansvaret för utgiftstaken var, som sagt var, fel. Därför lovade vi att ändra utbetalningen av EU:s jordbruksstöd så snart som ekonomin möjliggjorde det. finns det ekonomiska utrymmet, och därmed kommer alliansregeringen att se till att svenska jordbrukare får utbetalning av EU-stödet på rätt sida . Utbetalningen kommer att ske även för att ge jordbruket stabila och förutsägbara villkor. Men, herr talman, vi är inte nöjda enbart med detta. Utvecklingen inom jordbruksområdet kommer att fortsätta, och de kommande stegen kommer bland annat att skapa lika konkurrensvillkor samt minska det regelkrångel och den byråkrati som drabbar jordbruket. Man kan konstatera att i , före detta statsminister, och , före detta finansminister i den socialdemokratiska regeringen, väckte en motion, som så nogsamt har påtalat, i ett ärende där man kan säga att de hade gemensam vårdnad om det dåliga tillvägagångssätt som vi hade tidigare i när det gällde just stödet till landets jordbrukare. Det gjorde man så snart man hade förlorat regeringsmakten. Jag ska inte kommentera det ytterligare, herr talman. Jag gör bara ett konstaterande att så gick det här till. Jordbrukare ska syssla med det som de kan bäst, och det de kan bäst är djur och jord, inte onödigt pappersarbete. Den frågan kommer vi i att arbeta med mycket aktivt som den här mandatperioden omfattar. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande FiU11 och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde och (båda m). 112 HANS () replik: Jag tror inte att har undertecknat motionen om utbetalning av gårdsstöd under innevarande år som vi har väckt i samband med tilläggsbudgeten, utan det är ledamöterna i finansutskottet och miljö- och jordbruksutskottet som har gjort det. Det kan nog vara bra att få det till protokollet. Den stora skillnaden är att vi anser att det finns möjligheter med de budgeteringsmarginaler som finns att göra en utbetalning . Vi anser att det är oerhört angeläget, inte minst mot bakgrund av den mycket svåra skördesituation som drabbat väldigt många lantbrukare ekonomiskt hårt. hör vi återigen en väldig kritik mot den tidigare regeringens hanterande av den här frågan där man har utbetalat stödet året efter. Men den kritiken faller ju tillbaka på er själva. Er egen regering föreslår ju det i den budget som nu ska behandla. Ni var ju själva också inne på den linjen att det inte skulle utbetalas i och med att ni ville avslå vår motion. Jag tror att det vore bra om man hade rätt tonläge i debatten om de här frågorna. 113 () replik: Jag tycker för min del att tonläget i debatten har varit synnerligen gott. Jag tror att vi har fått fram våra politiska skiljaktigheter på ett bra sätt för alla dem som har lyssnat och för dem som läser våra protokoll i efterhand. Detta var ett felaktigt system, . Det är det vi kritiserar. Det var ett system som ni administrerade. Ni lade fram förslaget och såg till att det blev på det här sättet. Det handlar också om prioriteringar. Ni handhade en stor statsbudget där detta var en post. Ni hade makt och möjlighet att faktiskt förändra detta. Att bara säga att det inte gick är att ta väldigt lätt på den här frågan, tycker jag. 114 HANS () replik: Men själva poängen är ju att detta har kritiserats av borgerliga riksdagsledamöter , som jag också refererade till i debatten. När vi får en borgerlig regering, vad gör den då? Ändrar den på detta? Lägger den fram ett förslag att det ska utbetalas? Nej, den lägger inte fram det förslaget. Det är ju precis så läget är. var det inte bara regeringen som inte ville betala ut gårdsstödet innevarande år. Det var också en majoritet där ingår i finansutskottet som inte heller ville betala ut stödet. Så en hel del av den här kritiken faller ju direkt tillbaka på själv. 115 () replik: När det gäller kritiken mot det här systemet har ju den framförts från landets bönder, skulle jag vilja påstå, i första hand. Sedan finns det ett antal politiska partier. har sagt att det här är ett dåligt system: Vi förstår er oro. Men det är framför allt landets bönder som har fått oerhört stora problem för att de inte har fått ut sina pengar. Bonden nere i Holsjunga i mina trakter i fick gå och låna för att betala sin dieselräkning, fick gå till banken och låna pengar för att betala sin dieselräkning när han hade innestående pengar. Den mannen var upprörd. Jag förstår den upprördheten. Ni har uppenbarligen aldrig förstått den upprördheten, . 116 (): En tilläggsbudget , tilläggsbudget 2, brukar inte vara så upphetsande. Den brukar inte leda till så mycket debatt. Vi har en rejäl debatt om hårklyverier här. Men den här tilläggsbudgeten innehåller faktiskt en viktig och principiell förändring, att EU-ersättningarna till landets lantbrukare betalas ut rätt år i stället för året efter. Det gäller inte bara den här tilläggsbudgeten utan avsikten är att det ska vara så i fortsättningen också. Det är särskilt viktigt med tanke på de skördeskador som har drabbat framför allt . Men det är också viktigt framöver att gårdsstödet och djurbidrag betalas ut som det avser. Det är ett viktigt steg i att ge landets lantbrukare lika konkurrensvillkor. Det är också viktigt, tror jag, för självkänslan hos en hel yrkeskår som har känt sig misshandlad, med rätta, när man fått agera budgetregulator för den gamla regeringen. tog i sitt anförande upp några inlägg som har gjorts i den här debatten förut, och jag tror att jag stod för ett av de inläggen, det med kolarbetarna. Jag kände igen mig. Och jag kan stå för det fortfarande. Jag tycker att det är konstigt att Socialdemokraterna kan ha hamnat så här snett. När man första gången sköt över utbetalningen av jordbruksstöden över skapade man sig ett utrymme under utgiftstaket på ett felaktigt sätt. Man bröt mot budgetlagen, för utgiftstaket borde ha justerats ned. Att bryta mot budgetlagen verkar på något sätt sitta i Socialdemokraternas ryggrad. För de gör ju likadant , om man lägger ihop tilläggsbudgeten och Socialdemokraternas budget . Socialdemokraterna i opposition är beredda att betala ut gårdsstöd . Det är ju jättebra. Låt oss ta vara på den samsynen och låta det vara så även ! Då blir det lite tråkigt när man sedan ser Socialdemokraternas budgetförslag och framåt där man upprepar reptricket och inte alls betalar ut något gårdsstöd 2007 utan skjuter det till . Då är ju syftet uppenbart. Det är inte att ömma om lantbrukare som har drabbats av en katastrofal skördesituation i . Det är för att man kanske inte riktigt hade resurser här i att göra en ordentlig budget. Syftet är att återigen skapa sig det här utrymmet under utgiftstaket. Kanske hoppades man också på att man skulle kunna ställa till det för regeringen. Men det är inte regeringens budget vi tar beslut om här, utan det är faktiskt budgetbetänkandet, där regeringen i samarbete med utskottsmajoriteten lägger fram en budget för . Så låt oss inte göra ett onödigt indignationsnummer av det här, ! Det kunde väl vara bra om ni inte röstar på er reservation utan sluter upp bakom utskottsmajoriteten, kanske också i FiU1-betänkandet.