prot · GU0926 · 2006-11-23 00:00:00 — Min fråga till miljöministern är: Vad ser du att man kan göra på europeisk nivå för att stimulera en sådan infrastruktur, för det här är ju ändå ohjälpligt ett samspel mellan marknad och politik? 44 Miljöminister (): Det är självklart viktigt att det ska vara lönsamt att köpa en miljöbil. Därför är vi på väg att införa en miljöbilspremie. Men sedan ska det också vara lönsamt att köra bilen. Det dilemma som konsumenterna nu råkar ut för är ju att som oljepriserna tillfälligt har gått ned har efterfrågan på etanol ökat. Det är det som gör att det just nu är ett dåligt utbyte när det gäller att köpa etanolen. Vad vi då försöker göra är att stimulera produktion av andra generationens bränsle. Vi arbetar i för att få lösningar när det gäller att det ska vara ordentligt samordnade styrmedel i som gör det lättare att köra med miljövänliga bränslen i . Vi arbetar med nya avgaskrav. har fått fram bättre villkor för lätta bilar. I nästa steg arbetar vi nu för bättre villkor när det gäller tunga bilar, lastbilar. Och i ett ytterligare steg handlar det om att få fram standardiseringar som tillåter inblandning av etanoldrivna bränslen bland annat. 45 (): Tack för det svaret! I samband med att regeringen kommer med initiativ som stimulerar människor till att skaffa miljöbil och gör det lättare tror jag också att det är viktigt att man tar upp de här frågorna omkring infrastrukturen. Annars hänger det inte ihop. 46 Miljöminister (): Jag håller helt med om det. Och när det gäller infrastrukturen i finns det ju ett stöd för att det snabbare ska komma fram bensinpumpar i . Det stödet fortsätter . Den utbyggnaden kommer att komma till. Men det gäller att vi driver det arbete i som jag just beskrev. 47 HANS (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . behandlade man vid ett extrainsatt möte i frågan om attacker mot . Under debatten och i omröstningen agerade EU enigt. Samtliga medlemsstater ställde sig bakom resolutionen. I resolutionen fördömer man attacker mot civila och uppmanar att dra sig tillbaka från . Man uppdrar också åt generalsekreteraren att sända en undersökningskommitté till på . Men den stora frågan är väl vilka konsekvenser det här får för EU:s relation till staten . Och vad kommer EU-ministern att göra för att EU ska gå från ord till handling och aktivt arbeta för att attacker mot civila palestinier upphör på ? 48 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är en väldigt aktuell och naturligtvis väldigt komplicerad fråga. Vi har ju arbetat för att EU ska försöka ha en så samlad linje som möjligt i detta. Det är bara då vi kan samarbeta och ha något inflytande. En väg är naturligtvis det som säkerhetsrådet kom in på. Vi kommer att följa upp det och se till att det genomförs med den här . Vi försöker också förbereda för kontakter med den koalitionsregering som är på väg att bildas på det palestinska området för att man ska kunna fördjupa dialogen där. Sedan gör vi vad vi kan, men det är verkligen inte lätt, för att försöka få parterna tillbaka till förhandlingsbordet, att försöka se om det finns möjligheter att fortsätta med den gamla road map mot fred som finns eller om man kan samlas till en ny konferens kanske för att slå fast en ny väg framåt. Men vi försöker att arbeta väldigt tätt tillsammans i EU-kretsen för att få slut på våldet och framför allt våldet mot civila. 49 HANS (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. har ju en särställning i sitt förhållande till Europeiska unionen genom sitt handelsavtal. Få andra länder har ett så gynnsamt handelsavtal med EU som just . Men det är ett handelsavtal som inte på något sätt är ovillkorat. Man ställer ju krav på att mänskliga rättigheter ska respekteras. valde EU att säga upp sitt samarbetsavtal med för att man bedömde att inte levde upp till kravet att respektera de mänskliga rättigheterna. Är det inte dags nu för EU att åtminstone överväga att suspendera sitt handelsavtal med utifrån den FN-resolution som man nu ställt sig bakom? 50 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Nej, vi tror inte att det är en framkomlig väg att göra det. Vi försöker nå dialog, vi försöker nå förtroende, vi försöker hitta en situation där EU kan påverka. Att då säga upp det avtalet vore inte en väg framåt som är särskilt hjälpsam i det här läget. 51 (): fattade ett beslut om rovdjurspolitiken, och ett antal delmål lades fast för de större rovdjursarterna. Det här var förmodligen ett resultat av en förhandling mellan dåvarande partier som satt i majoritetsställning. Det blev inget bra beslut. Min fråga till jordbruksministern är därför: Hur tänker jordbruksministern hantera frågan om rovdjurspolitiken ? Det här har skapat motsättningar mellan bygder, mellan människor, och det är en avsaknad av dialog som har skapat den här motsättningen. Det vore intressant att höra hur jordbruksministern ser på den här frågan. 52 Jordbruksminister (): Den av den tidigare regeringen tillsatta rovdjursutredningen kommer att fortsätta sitt arbete. Det är dessutom att konstatera att denna utredning har ett redan vitt mandat, men om det är så att utredningsmannen som det är i detta fall finner något som vederbörande är intresserad av att ytterligare belysa står det utredningsmannen fritt att så göra på eget initiativ, eller möjligen kan utredningsmannen återkomma till regeringen för att efterhöra om regeringen ska utfärda tilläggsdirektiv eller inte. Därtill kan jag tillägga att regeringen har för avsikt att gå före med den fråga som kanske har varit den mest omdebatterade i sammanhanget, nämligen förändringen av den så kallade § 28 som medger skydd av hemdjur. 53 (): Jag tackar för svaret. Vi vet att det finns en hel del koncentrationer av vissa rovdjur i vissa bygder vargen i , lodjuret i och så vidare. De har fritt fått växa till sig och är ofta tre fyra gånger så stora i art som länet kan bära. Då är min fråga till jordbruksministern: man tänka sig att öka avskjutningen av den typ av arter som inverkar negativt på andra arter, alltså utarmar faunan? 54 Jordbruksminister (): Detta är ju en av de frågeställningar som ska belysas i den utredning som är tillsatt, som just nu arbetar och som ska lägga sitt förslag om nu inte minnet sviker mig vid utgången av nästkommande år. Därefter kommer den frågan att beredas i vederbörlig ordning. 55 (): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ska avvecklas, och det ska vara genomfört . Det står också i regeringens bedömning att forskning inom arbetslivsområdet är fortsatt viktig. Så står det ordagrant. Många har hört av sig till oss ledamöter i den här frågan och är rädda för att all forskning på arbetslivsområdet kommer att försvinna. Min fråga är därför till ministern på vilket sätt regeringen kommer att verka för att vi i fortsättningsvis ska ha en kvalitativ forskning inom arbetslivsområdet. 56 Statsrådet (): Det finns ingen ideologisk övermössa i regeringens förslag att lägga ned . Vi tycker att det är fel famn att finna en del av den här forskningen i, en statlig myndighet med regleringsbrev och med det potentiella politiska inflytande som det kan föra med sig. bedrivs fyra femtedelar av arbetslivsforskningen i utanför , på universitet och högskolor. Vi kommer tillsammans med verksledningen att se till att den forskning som bedrivs inom ramen för institutet också hittar nya famnar utanför. Det finns inga öronmärkta pengar i budgeten, men vi har naturligtvis ett ansvar att jobba tillsammans med verksledningen för att se till att så blir fallet. 57 (): Jag tackar ministern för svaret. Jag vet att statsrådet har tillsatt en utredare eller en person som ska se över hur och var olika verksamheter kan komma att finnas , kanske i nya former. När avser ministern att återkomma med någon typ av tidsplan för den här processen? 58 Statsrådet (): En beredningsman, får man kanske kalla det för, från departementet jobbar nu intensivt med verksledningen. Vi kommer att jobba nu fram till och med att lösa de utestående problem som finns. Det handlar inte bara om själva forskningen, även om det är en viktig del. Det handlar också om sådant som bibliotek, företagshälsovårdsutbildningarna och andra liknande saker. Det är ett löpande arbete. Tidsplanen är ju den att ska vara avvecklat till . Så kommer det också att bli. 59 (): Min fråga är riktad till . Före valet bedrev de borgerliga partierna en synnerligen yvig debatt beträffande utnämningsfrågorna i staten. Det resulterade i att en särskild granskningsgrupp som skulle följa det här lade fram konkreta förslag på hur utnämningspolitiken skulle föras i händelse av en borgerlig regering. finns det en sådan, och det har varit ganska tyst från den. Det resulterade dock i ett niopunktsprogram som kan anses som en tummetott i förhållande till det förslag som lades före valet. Min fråga till blir: Varför denna återhållsamhet just nu? Och varför följs inte förslagen från granskningsgruppen upp som skulle genomföras ? 60 Statsrådet (): Jag vet inte vilken kultur lever i. Om man har en grupp före ett val som kommer med förslag tittar man på dem sedan, och i regeringsställning bereder man dem. Det är vad vi håller på med. Statsministern redovisade i förrgår, tror jag att det var, ett dokument som blev offentligt som uppenbarligen har läst. Han kallar det nu för en tummetott, hör jag. Det kan man kanske tycka. Bakom detta, , döljer det sig trots allt en ganska stor process. Det är en omstöpning av hela det förfarande som har gällt. Vi går tillbaka till grundlagens stadganden att vid statliga utnämningar endast fästa avseende vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Målsättningen är att utnämningsmakten ska präglas av förutsägbarhet, spårbarhet och öppenhet. Det är vår målsättning att genomföra det. 61 (): Det senare kan jag naturligtvis hålla med om. Det är ju det som föranleder utnämningspolitiken. Min fråga var dock varför det ändrades så snabbt. Det var inte bara en grupp som tog fram förslagen. Det var faktiskt färdiga förslag. Det sades mycket tydligt från samtliga borgerliga partier att det skulle genomföras efter valet. Det är väl lika bra att erkänner att det här var svårare än vad man trodde före valet. Är det så, ? 62 Statsrådet (): Jag är glad att den borgerliga regeringen har en pådrivare i när det gäller reformpolitiken. Hoppas att det också sprider sig till andra områden, att han läser våra dokument och följer upp dem här i kammaren. Det är väldigt trevligt faktiskt. Det är klart att det är så om man ska ändra på saker, exempelvis grundlagen, som ju också finns med. och jag har diskuterat tidigare från den här talarstolen de problem som finns när vi ökar öppenheten. Vi vet till exempel att när det gäller personer som ansöker om statliga tjänster så blir deras ansökningshandlingar offentliga. På den här typen av topptjänster använder man ofta personlighetstester, och man använder annat som kan vara integritetskränkande. Vi vet att den svenska sekretesslagen gör att detta blir vidöppet för alla. Vi måste alltså titta på möjligheterna att skapa en större rättssäkerhet för människor som ansöker om offentliga tjänster. Det är en viktig del av det här, och sådant är inte snutet ur näsan utan måste beredas. Ett grundlagsbeslut kräver, som vet, antingen att vi uppnår en kvalificerad majoritet här i kammaren då hoppas jag på röst eller att det ska vara ett val emellan. Effekten av de nya a-kassereglerna 63 (): Jag blev i går uppringd av en kvinna från , en undersköterska som jobbar inom vården. Hon jobbar halvtid och är väldigt orolig för att hon kan komma att bli av med sitt halvtidsjobb. Med de nya regler som föreslås för a-kassan kommer hon inte att kunna få ut en enda krona i a-kasseersättning utan måste sannolikt vända sig till de sociala myndigheterna för att klara sin dagliga tillvaro. Jag vill ställa frågan till arbetsmarknadsminister : Vad har du att säga till denna kvinna och till de många halvtidsanställda som befinner sig i samma situation som hon? 64 Statsrådet (): Det finns ju två regler för att uppnå kvalifikationskraven: dels en huvudregel om 20 timmars arbetstid , dels en alternativregel. Båda har en ramtid . När vi tittar på hur de här reglerna slår kan vi konstatera att de allra flesta kommer att ha möjlighet att uppnå den tid som gäller . Det är de bedömningar som har gjorts på departementet och när man har räknat på hur avtalsperioderna ser ut. 65 (): Ramtider är väl en sak, men verkligheten är en annan. Det är väldigt många inom avtalsområde som när de jobbar halvtid inte kommer att uppfylla arbetsvillkoret i de nya regler som du och regeringen föreslår ska börja gälla . Kvinnan jag talade med kommer inte att få en enda krona från a-kassan, och samma sak kommer även att drabba många andra i samma situation som hon. Jag vill veta vad du säger till henne. 66 Statsrådet (): Jag kan bara återigen konstatera att avsikten naturligtvis är att de som arbetar ska omfattas av arbetsvillkoret och uppfylla det. Såvitt vi kan bedöma gör de också det, och därmed anser vi att vi har hanterat det här på rätt sätt. Mitt svar till henne är: I hennes situation med den ramtid som gäller ska hon kunna uppfylla villkoret. Elevmajoritet i gymnasieskolors styrelser 67 (): Jag vill rikta min fråga till som ju tar de allmänpolitiska frågorna. Under har det pågått ett försök med lokala styrelser med elevmajoritet på gymnasieskolorna. har vi fått besked från skolministern om att det tioåriga försöket ska upphöra, utan någon som helst utvärdering. Man har fått flera reaktioner från rektorer i Ale, , , och så vidare. Det är bara sex av 100 kommuner som har lokala styrelser, sammanlagt ett 40-tal. Jag vill därför ställa frågan: På vilka grunder föreslår regeringen det här? Varför sätter sig regeringen över kommunernas ansvar att organisera skolan? 68 Miljöminister (): Bakgrunden är ett principiellt ställningstagande, nämligen att rektor är utsedd av kommunen för att ansvara för skolans verksamhet inom ramen för de politiska beslut som skolstyrelsen eller skolnämnden tar. Då är det självklart också en viktig princip att rektor måste kunna ta det ansvaret. som har en rådgivande roll eller där man kan föra en dialog är en sak, men det är inte rimligt att en elevmajoritet i extremfallet inte ens myndiga personer skulle kunna ta beslut som går ut över rektors ansvar. Det är en principiell uppfattning hos regeringen, och det är därför vi kommer fram till denna slutsats. När det gäller frågan om kommunernas ansvar har ju denna möjlighet för kommunerna uppstått genom riksdagsbeslut och genom nationella beslut. Därför är det också rimligt att det är där man genomför förändringen. 69 (): Ministern säger att det här bygger på principer. Men är det inte bra om beslut som man tar i regeringen också bygger på underlag, att man faktiskt lyssnar på de berörda? Regeringen kan inte peka på ett enda exempel där detta har skapat kaos och haveri, där eleverna har löpt amok på skolan eller totalt har förstört sin skola. Man ska komma ihåg att det är ett ganska begränsat inflytande dessa lokala styrelser har. Vi ska inte överdriva deras inflytande. Jag är återigen besviken över att regeringen inte bygger sina beslut på andra underlag än rena, skära principer bara för sakens skull. 70 Miljöminister (): För egen del tycker jag nog att det är mycket bra om regeringen har en del klara principer för sitt sätt att agera. Jag tycker att det är en styrka, särskilt när det gäller så grundläggande principiella frågor som ansvar och vem som kan utkrävas ansvar. Man ska också vara väldigt klar över att detta handlar om ett fåtal skolor. Vi talar om ungefär 30 skolor av de totalt tusentals gymnasier vi har i landet. Det är alltså inte så att vi kör över ett väldigt stort intresse som har funnits, utan intresset har visat sig vara mycket lågt. Vad vi i stället gör är att vi klarlägger principerna hela vägen för den kvalitetshöjning regeringen vill åstadkomma i skolan, där vi också måste kunna utkräva ansvar av dem som sitter i ansvarsställning. 71 (): Jag har en fråga till finansmarknadsminister . ansvarar ju inte bara för en bankmarknad där det bör finnas en konkurrens som gör att kunderna inte råkar illa ut utan också för de massiva utförsäljningar av statliga företag som väntar med en borgerlig regering. Detta sammanfaller i ett företag, , ett statligt bolåneföretag som mycket framgångsrikt har kunnat erbjuda bolånekunder med bostadsrätt eller villa bra ränta och bra villkor bättre villkor än storbankerna. Tack vare konkurrensen har det lett till att kunderna har kunnat spara . Detta företag vill nu regeringen sälja ut. Det finns på den utförsäljningslista som proklamerades i valrörelsen. Jag vill fråga finansmarknadsministern: är det så viktigt att sälja ut ett så framgångsrikt litet statligt bolag som har varit till kundernas fromma? Hur kan du garantera att en utförsäljning inte leder till sämre bankkonkurrens och sämre villkor för kunderna? 72 Statsrådet (): Den här regeringen fick väljarnas mandat att genomföra utförsäljning av de företag som vi har på denna lista. Det är alldeles uppenbart. Det bygger på filosofin att vi inte tror att staten är den bästa ägaren till konkurrensutsatta företag som verkar på väl fungerande marknader. Vi tror inte att staten kan ersätta en eller en eller att denna typ av innovationer stiger upp ur statlig byråkrati. I stället tror vi att det är enskilda människor av kött och blod som satsar egna pengar som bäst kan driva verksamheterna. Då har vi kommit till banksektorn. Det är alldeles riktigt: har spelat en roll i att hålla nere priserna, och det beror på att man har ett mycket lägre avkastningskrav än vad andra har. Vi kan diskutera filosofiskt om det är rimligt att staten har verksamheter som har lägre avkastningskrav än andra, men har vi ett läge där vi naturligtvis vid varje försäljning kommer att se till att marknadens funktionssätt förbättras och inte försämras i samband med detta. Jag tror att kan var ganska lugn på den punkten. 73 (): Lugn blev jag sannerligen inte. Denna nästan rosenkindade trosvisshet som har när det gäller utförsäljningar är ju av den arten att det inte spelar någon roll hur verkligheten ser ut. Vi får borttagna bostadssubventioner, sämre konkurrens på bankmarknaden och sämre villkor för konsumenterna och hushållen, och det enda har att säga till människor är: Detta ska staten inte äga, för det är jag övertygad om. Kan garantera att det inte blir någon av de bjässar vi har på bankmarknaden som köper upp när det kommer ut till försäljning? Därmed skulle konkurrensen minska och räntorna och räntemarginalerna höjas, och det skulle bli några tusenlappar till som hushållen måste betala i bostadskostnader. Då räcker det inte med trosvisshet. Då räcker det inte att bara vara handlingskraftig. Då gäller det att förstå att en sådan utförsäljning innebär att kunderna drabbas. 74 Statsrådet (): På tal om trosvisshet kräver tesen att staten är den bästa ägaren av näringslivet, en tro som representerar, någon sorts bevis. Nämn något land, , där statligt ägande av näringslivet kan förknippas med god miljö, med högt välstånd och en väl fungerande marknad! Så är det inte. Vi har ett mycket stort statligt ägande, och vi vill arbeta ned detta, men under sådana villkor att marknaderna fungerar väl så bra som de har gjort under det statliga ägandet. Låt mig också konstatera att är den här skillnaden borta, eftersom konkurrensen har gjort att övriga bankföretag också har tagit bort de särskilda topplånen. Det finns alltså konkurrenter som konkurrerar på precis samma villkor som . Men jag håller med så långt att det är viktigt när de här fina företagen får nya ägare att vi ser till att konkurrensen upprätthålls och att det är väl fungerande och i möjligaste mån även bättre fungerande marknader efter att detta har genomförts. 75 (): Vid Arbetslivsinstitutets enhet i pågår ett mycket viktigt arbete som syftar till att minimera ohälsa orsakad av fysiska och kemiska faktorer i arbetslivet. Den forskning som bedrivs vid enheten är på många sätt unik i sitt slag. Den är koncentrerad till att fördjupa kunskaperna om såväl de kemiska som biologiska hälsoriskerna, som hur buller, vibrationer och elektromagnetiska fält påverkar människors hälsa på arbetsplatser runtom i . Den här kunskapen förmedlas sedan till arbetsmarknadens parter, till arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer med flera i syfte att förbättra arbetsmiljön i . har regeringen i sin budget föreslagit att verksamhet helt och hållet ska läggas ned för att på det viset spara pengar och kunna göra massiva skattesänkningar för de allra rikaste. Mina frågor till arbetsmarknadsministern är: Är denna forskning viktig? I så fall, på vilket sätt kommer arbetsmarknadsministern att arbeta för att den ska fortleva? 76 Statsrådet (): Låt mig konstatera, ungefär som jag gjorde vid en tidigare fråga, att jag tycker att hela poängen med det här förslaget är att bortdra politisk styrning från arbetslivsforskningen. Det har varit ett problem att man har haft den i form av en myndighet. Där har frågan kunnat ställas: Varför lägger ni inte ytterligare pengar på forskningen om ni nu ökar anslaget med säg 10 miljoner? Varför lägger ni inte 15 miljoner? Vad är det som är fel? Bara en femtedel av forskningen sker inom ramen för . Fyra femtedelar sker på universitet och högskolor. Det tycker jag är den rätta ordningen. När det gäller att specifikt ta ställning just till forskningens innehåll värjer jag mig för det. Jag är inte kvalificerad nog, och det är nog ingen av oss som sitter här inne, att kunna bedöma forskningens kvalitet och innehåll. Det är just därför jag tycker att den måste finna sina andra former kopplade till universitet och högskolor och även hitta den typ av finansiering som all annan forskning hittar. Vi jobbar , som jag sade tidigare, tillsammans med ledning för att hitta famnar. Det gäller naturligtvis också i . Jag är övertygad om att om forskningen är så god som alla säger att den är kommer den också att hitta sin famn där. 77 (): Det är inte den politiska styrningen som undandras. Det är finansieringen, . Även om det uttalas en välvilja tror jag inte att forskare, hur ihärdiga och engagerade de än är, kan jobba utan att ha någon lön eller någonting att leva på. Därför är det väldigt viktigt att det inte bara är fina ord utan att det också kommer fram en konkret handlingsplan så att denna forskning och denna verksamhet kan fortleva. Sedan tycker jag också att det är märkligt att en regering med en arbetsmarknadsminister som har gått till val på att skapa jobb som en av de första åtgärder man vidtar gör 50 kvalificerade forskare i arbetslösa. Min fråga, återigen, till är: Vad konkret kommer att göra för att den här forskningen ska fortleva? Då pratar vi inte om den politiska indragningen utan framför allt om finansiella och ekonomiska villkor så att den här forskningen också fortsätter . 78 Statsrådet (): Den här regeringen lägger ju 1 miljard mer på forskningsbudgeten än den tidigare regeringen, utslaget . Det som jag kan ge rätt i är egentligen en vidareutveckling av frågeställningen, och det handlar just om den tvärvetenskapliga forskningen. Där har vi, tycker jag, generellt i ett problem när det gäller finansieringen. vet jag, efter de diskussioner vi har haft med , att det nu pågår väldigt långt gångna diskussioner med universitet och högskolor runtom i landet för att få en ny famn för de forskare som lämnar . Jag vill återigen poängtera att det inte är en bedömning av forskningens innehåll detta handlar om utan det handlar om formen, var denna forskning ska bedrivas. Där menar vi att det är fel att bedriva den inom ramen för en statlig myndighet. Den måste hitta sin finansiering, sin form och sitt arbetsuttryck på samma sätt som annan forskning gör i . Handläggningstiden för plan- och byggärenden 79 HANS (): Jag har en fråga till . Den gäller oförutsägbara processer.