prot · GU0917 · 2006-11-08 00:00:00 — Ledamöter av riksdag särskilt vi nyvalda möts gärna av frågan om vilka förväntningar vi har. Vad förväntar vi oss av vår insats ? Fru talman, den frågan är egentligen inte särskilt intressant. Ett långt viktigare spörsmål är väl vad medborgarna och den breda allmänheten förväntar sig av oss folkvalda. I samband med statsministerns regeringsförklaring och finansministerns budgetpresentation underströks gång efter annan att en av alliansregeringens viktigaste uppgifter är att göra något åt bristen på jobb och det utanförskap som finns i samhället. Framgången i detta uppdrag blir en av de politiska linjaler regeringens arbete kommer att mätas efter . Det var också en av förklaringarna till att så många väljare gav de borgerliga partierna och de borgerliga kandidaterna sitt förtroende i årets val att vi fick till stånd en efterlängtad maktväxling i . Men jag tror att det finns fler frågor som också anses viktiga. Det finns en önskan om ett förnyat med större plats för enskilda initiativ, människor i samarbete och att de ideella krafternas arbete bättre ska ses och lyftas fram. Till min glädje har organisationen för frivilligt socialt arbete här i delat ut en skrift med titeln är större än staten. För egen del kan den titeln tjäna som rubrik både för det jag säger och för det jag önskar ska prägla det politiska arbete både jag och mina riksdagskolleger kommer att lägga ned . Jag är nämligen rädd för att vi i har börjat vänja oss vid att socialt arbete och hjälp till svårt sjuka, handikappade och människor med psykiska eller fysiska problem endast kan och bör utföras av företrädare för de offentliga systemen, myndigheterna och organen. Men jag tror inte att brödet till den hungrande är sämre bara för att det delas ut av en hjälporganisation eller att missbrukaren eller den till fängelsestraff dömde fången får en mindre stödjande arm bara för att den räcks fram av en person från en ideell organisation. Tvärtom tror jag att ett gott samhälle skapas av att den gemensamma myllan hålls samman av en mängd olika rottrådar. Just därför behöver vi se alla landets kyrkor, församlingar och samfund. Just därför behövs allt från till , Röda Korset och landets tusentals och åter tusentals idrotts- och kulturföreningar. Vad behöver är en medveten politik som gör det möjligt för dessa hjälpande och stöttande händer att få ett större ansvar och därmed också ekonomiska förutsättningar för sina insatser. Även om vi via skatten finansierar många av våra välfärdstjänster som erbjuds är det viktigt att andra utförare tillåts. Det kan till exempel vara skolor och fritidshem på entreprenad. Det kan vara sjuk- och hälsovård samt missbrukshem som drivs av exempelvis kyrkliga stiftelser eller föreningar. Det kan vara idrottsplatser som tas om hand av föreningslivet självt. På så sätt är vi med och skapar ett samhälle som är större än staten. På det sättet är vi med och förverkligar det statsminister slog fast i alliansens regeringsförklaring: Grunden för trygghet och gemenskap läggs i ett starkt civilt samhälle, såsom föreningsliv, idrottsrörelser, kyrkor, samfund och ideella organisationer. Solidariteten i de offentliga välfärdssystemen är ett komplement till ett samhälle som i högre grad präglas av medmänsklighet, ansvarstagande och idealitet. Ytterst handlar allt detta om ideologi. Jag ansluter mig till den polska Nobelpristagaren och underbara poeten som i dikten just avvisar alla förenklade lösningar och självklara svar. Det finns nämligen inte endast en lösning, och således kan det offentliga inte svara för allt. Utopia för henne är följande: En ö där allting bara klarnar Ju längre in i snåren, ju bredare öppnar sig Självklarhetens dal. Och vidare skriver hon: Finns det något tvivel, så skingras det av vinden. Ekot tar till orda utan anrop, förklarar så gärna världarnas hemligheter. Men poetens mästerliga förklaring lyder: Ön är trots sin tjusning öde, och på stranden syns små märken av fötter, samtliga vända i riktning mot havet. Som om man bara begett sig härifrån och utan återvändo sänkt sig i djupet I ett liv man inte begriper. Det livet man inte begriper är alltid större än staten! 193 () replik: Det var trevligt att vi fick höra några citat från regeringens företrädare. Eftersom de inte är här kan det vara trevligt att får citera dem på olika sätt så att vi ändå får höra vingslagen av den ideologi som ska vara välgörande för hela . Jag tror också att politik mycket handlar om ideologi. Er människosyn går ut på att det ska vara större skillnad. Eftersom citerade tidigare kan jag berätta att jag lyssnade på ett av hans tal när han i det talet 17 gånger sade att det skulle vara större skillnad mellan dem som jobbar och dem som inte har något jobb, att det skulle vara större skillnad mellan dem som är sjuka och dem som är friska. Incitamentet, den stora skillnaden, skulle göra att de nya jobben skulle komma så där automatiskt. Det är det som er människosyn går ut på, nämligen att de stora skillnaderna i ert samhälle ska finnas och att man ska arbeta sig upp i karriärstegen. Vi socialdemokrater har i stället en människosyn som går ut på att alla är lika värda. Vi tror på att hålla ihop grupperna. Tror du verkligen på att de låglönejobb som folk inte kan leva på ska leda till att får en lägre arbetslöshet när ni i själva verket har skrivit att arbetslösheten kommer att öka ? 194 HANS () replik: sade att i ett anförande hade sagt något 17 gånger. Jag har suttit i kammaren någon timme, och jag tror att jag har räknat till minst 17 gånger då socialdemokrater eller vänsterpartister dels har påpekat att det inte finns någon regeringsföreträdare i kammaren budskapet har gått fram dels har påpekat att regeringens budgetpolitik inte är speciellt bra. Även det budskapet har gått fram. I det senare delar jag inte slutsatsen. Jag citerade två personer. Den ene var , och han är inte här. Den andra var Wisława . Hon är förvisso inte heller här, men jag tror att hon andligen kan finnas här. Dessutom tror jag att en poet aldrig tillhör en enskild regering utan tillhör något slags kollektivt medvetande. avslutade med en fråga, och mitt svar är: Jag tror inte att det finns, på det sättet som ni försöker konstruera, fina och fula jobb. 195 () replik: Nej, jag konstruerar inte de fula och fina jobben. Det är ett påhitt från er sida, från högerregeringens sida, att påstå att jobb är fina och fula. Däremot kan jag konstatera att det ni föreslår är låglönejobb, att det är en låglönemarknad som ni ska erbjuda de människor som är arbetslösa, att det är lägre löner som vi ska möta framtiden med. Vi socialdemokrater tycker att det är bättre att hålla ihop grupperna, att se till att alla är med, att vi har högre löner och att vi har höga ersättningar den dagen som något drabbar oss. Vi har en annan människosyn, för vi tror på alla människors lika värde. Vi tycker inte att man är sämre för att man råkar bryta benet eller för att det företag som man har jobbat på har lagt ned. Vi tror på människors lika värde och att man ska kunna vidareutbilda sig och kunna skaffa sig en ny start i livet. Det tar ni ifrån dessa människor . Ni skickar ut dem i öppen arbetslöshet , och det beklagar jag. 196 HANS () replik: säger att hennes politik går ut på att man ska hålla ihop. Jag tycker att det finns något sympatiskt i det. Därför har jag också reagerat mot att vi lever i ett samhälle med ett så stort utanförskap, att det är så många människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Om ni tycker om en politik som vill hålla ihop borde ni gilla en politik för att få fler i sysselsättning, för att få fler jobb. Det var det alliansen gick till val på. Det är det som präglar den budget alliansen har lagt. Jag sade också i mitt anförande, som har tagit två repliker på, att jobben blir en av de politikens linjaler som den här regeringen kommer att mätas . Låt oss återkomma i debatten, och säkerligen i valrörelsen , och mäta alliansregeringen när det gäller jobben. Jag tror att det är den politik som regeringen har lagt som kommer att hålla ihop , i stället för att separera och skilja så som vi har upplevt . 197 () replik: Det är lite intressant: Ena gången är det en och en halv miljon som står utanför arbetsmarknaden, och nästa gång är det en miljon. Och så läser man alliansens budget med förhoppning om dynamiska effekter som ska ge 67 000 nya jobb. Det är mycket intressant, tycker jag. Jag kan fortsätta, för då förstår jag vad människor i stället ska göra. Det är socialt frivilligt arbete. Det blir också en konsekvens när man tänker på de stora skattesänkningar som ni föreslår. Visst är socialt frivilligt arbete oerhört viktigt, men när det ersätter det samhälleliga ansvaret blir det problem. Vi ska ta till vara de resurser och den kraft som finns hos människor, men det ska inte ersätta det samhälleliga ansvaret, vilket ser ut att vara er lösning. Det har också varit er lösning genom tiderna. Vi har haft det här samhället , och vi har valt att lämna det bakom oss. Dessutom visar andra undersökningar att just kvinnor som lever under fattiga förhållanden väljer bort hjälp från släktingar och vänner och så vidare därför att de inte vill vara beroende av någon sorts välgörenhet. Hur ser du på den problematiken? 198 HANS () replik: Jag tycker att pekar på det ideologiska svalg som finns i kammaren mellan vänsterkrafterna och oss som tillhör borgerligheten. Jag tror att samhället är mycket större än staten. Jag tror att hjälp och stöd, att resa människor, kan förmedlas av många fler än kommunalarbetare, statligt anställda och de som är anställda av . De utför bra och viktiga uppgifter. Men det är oerhört viktigt att vi också ser de andra insatser som görs för hela samhället via de frivilligorganisationer och de ideellt arbetande krafter som finns. Sedan undrade huruvida det var en miljon eller en och en halv miljon människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Det är glädjande att ni i har kommit så långt att ni är beredda att diskutera huruvida det är en miljon eller en och en halv miljon människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. I mitt tycke är det tillräckligt många för att vi ska inse att vi har problem i vårt land. 199 () replik: Det är intressant att höra vurmandet från högern för frivilliga krafter, eftersom det är vänstern som oftast deltar i detta frivilligarbete. Om man räknar antalet medlemmar och antalet aktiva kan man se att det bland de frivilliga är en dominans på vänsterkanten. Det säger en hel del om vad människor står för. Du säger att du är jätteglad över att jag diskuterar människor i utanförskap. För att vi ska nå målet om full sysselsättning i behövs det ungefär 350 000 nya jobb. Ni går ut med att öka arbetslösheten, och ni säger att ni ska skapa 67 000 nya jobb med dynamiska effekter. Tydligen ska då resten jobba i frivilligsektorn. Eller hur ser ni på det? Jag tycker att ni dessutom använder våra skattemedel med era egna definitioner och lägger dem utanför arbetsmarknaden, till exempel i vårdnadsbidraget. Det är också ett sätt att ställa människor i utanförskap. Det tycker ni att vi ska använda våra skattemedel till. Det vore väl bättre att se till att dessa människor som är sjuka eller arbetslösa får trygghet med god ekonomisk ersättning från våra försäkringssystem. 200 HANS () replik: Jag ska säga tre saker när det gäller inlägg. Det första är att hon recenserade hur det såg ut vad gällde arbetsfördelningen i våra hem. Det kunde hon inte. Det andra är att hon nu vet exakt hur är uppbyggt vad gäller politisk preferens. Jag är inte säker på att hon har alldeles rätt i det heller. Sedan, som jag sade i mitt anförande, blir jobben en av de viktigaste politiska linjaler som vi kommer att använda för att mäta den här regeringens politik . Låt oss återvända till det. Avslutningsvis pratar man om skattesubventionerade tjänster. Det bygger på ett resonemang som säger att allt ska beskattas till , och det som är är i så fall att betrakta som en subvention. Jag har ett helt annat förhållningssätt i synen på skatter än vad och har. 201 () replik: Jag har också lagt märke till skrivningen i regeringsförklaringen, och jag ska läsa den en gång till. Vi lägger tydligen in helt olika saker i vad som står där. Grunden för trygghet och gemenskap läggs i ett starkt civilt samhälle, såsom föreningsliv, idrottsrörelser, kyrkor, samfund och ideella organisationer. Solidariteten i de offentliga välfärdssystemen är ett komplement till ett samhälle som i högre grad präglas av medmänsklighet, ansvarstagande och idealitet. Som argument för att göra det här systemskiftet använder man sig av några citat, men jag saknar citat från företrädare för föreningsliv, idrottsrörelser, kyrkor, samfund och ideella organisationer som tycker att det är den här tolkningen som ska gälla. 202 HANS () replik: Jag är inte riktigt säker på att jag exakt förstod inlägg. Men om han misstror att det skulle finnas till exempel idrottsföreningar som vill ta över skötseln av idrottsplaner och simhallar tror jag att han har fel. Om han tror att det finns kyrkor och församlingar både med konfession och med andra religiösa inriktningar som inte känner att de både kan och skulle vilja ta ett större samhällsansvar tror jag att har fel. Jag tror att det finns många ideellt arbetande krafter som både skulle vilja synas mer i samhället och höras mer i samhället och som skulle vilja få uppskattande ord för de oerhört stora insatser de gör. Jag tillhör den typen av politiker som vill det här, möjligtvis i motsats till . 203 () replik: Jag är helt övertygad om att det råder en stor skillnad där mellan oss två, men det står faktiskt att solidariteten i de offentliga välfärdssystemen är ett komplement. Det handlar inte om några enstaka fotbollsplaner eller om att man ska göra något som att gå ut med någon som är inom åldringsvården eller läsa en bok. Man pratar om att man ska göra om det system som finns till ett komplement till frivilliga krafter. På något annat sätt kan man väl inte läsa det som står skrivet? Det tror inte jag att de frivilliga organisationerna har möjlighet att utföra. Jag tror i stället att vad man är ute efter är att nedmontera välfärdssystemen. Sedan får väl folk klara sig bäst de kan. 204 HANS () replik: Jag tror att kraftigt övertolkar skrivningarna i regeringsförklaringen. Jag tror att han kraftigt övertolkar dem för att han möjligtvis är lite skumögd av ideologiska skäl inför det som sker . Mycket av den kärlek, den trygghet och det stöd som finns finns oftast i familjerna och är på inget sätt en statlig, landstingskommunal eller primärkommunal uppgift. Jag tror att mycket av det vi uppskattar som glädje och positivt i vår tillvaro får vi genom förenings- och ordensliv, via ett arbete tillsammans med andra människor. Det utförs inte via staten, landstingskommuner eller primärkommuner. Jag tror att utförs mycket av tryggheten och det goda i livet långt bortom stat, landsting och kommun. 205 (): Jag tillhör delegationen från . För att vara mer exakt så kommer jag från . i fick i kommunvalet nästan hälften av rösterna. Vi håller på att analysera just nu vad det kan bero på. En viktig del av förklaringen är självklart att vi har lägsta kommunalskatt och att vi dessutom för en aktiv näringslivspolitik i kommunen. I kombination med en stark ambition att också få in människor i arbetslivet har det lett till att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft har ökat. Vi har som ett resultat av det fått minskad arbetslöshet i kommunen. Det kan man konstatera är någonting som den statliga arbetsmarknadspolitiken inte har lyckats med. Så på det sättet är det anmärkningsvärt, om man till exempel tittar på i ämnet som kom strax före valet. Givet de regler som styr kommunen kan man konstatera att vi har lyckats väl i . Men tyvärr får vi inte fullt ut se konsekvenserna av den politik som vi för, för på samma sätt som det inte lönar sig att arbeta i på grund av de höga inkomstskatterna lönar det sig också väldigt dåligt för kommuner att driva en ansvarsfull tillväxtpolitik. Om det är de höga inkomstskatterna som gör det olönsamt att jobba är det skatteutjämningen som gör det olönsamt för kommuner att föra en tillväxtpolitik. Kompensationsgraden i den kommunala inkomstutjämningen skulle man kunna jämföra med marginalskatten på arbete. För kommuner som betalar en inkomstutjämningsavgift är kompensationsgraden . För kommuner som tar emot inkomstutjämningsbidrag är den , vilket innebär att resultatet blir en i stort sett totalt utjämnad ekonomi. Det här innebär att kommunens invånare inte får se resultatet av den kommunala politiken. De kan inte heller ställa företrädarna till svars i och med att resultatet försvinner genom utjämningen. Den ekonomiska tillväxt eller brist på tillväxt som kommunpolitiken medför försvinner genom den statliga utjämningen, eller konfiskeringen som man kanske skulle kunna kalla den. Det är inte bara en fråga om ekonomisk omfördelning. Det är också självklart en fråga om kommunalt självstyre och tydliga demokratiska spelregler, att kommunens invånare själva får styra över vilken politik som ska föras lokalt. Det är som drabbas hårdast av de omedelbara konsekvenserna av den här omfördelningen, men på drabbas även resten av landet av att man missgynnar en politik för högre tillväxt. Med det här som utgångspunkt lade samtliga allianspartier fram reservationer alternativt särskilda yttranden i den remiss som Kommuner och Landsting lade fram med anledning av att skatteutjämningssystem infördes. De krav som allianspartierna ställde var att systemet inte får stå i konflikt med det kommunala självstyret, att systemet ska vara acceptabelt för landets alla kommuner och att systemet inte ska straffa tillväxt. , ville alla sänka kompensationsgraden till . ville ta ett steg till och helt avskaffa inkomstutjämningsavgiften. Jag hoppas att vi nu kan se att de förändringarna i systemet också genomförs under den här mandatperioden. 206 () replik: Det var intressant att höra att man inte från storstäderna vill vara med och solidariskt se till att människor i hela landet kan leva. Jag undrar om ni har med er på det förslag som ni pratar om , att ni ska avskaffa det kommunala skatteutjämningssystemet, alltså solidariteten mellan kommuner. Kommunerna i tillväxtområdena, storstadsområdena, delar med sig till människor i andra delar av landet för att de också ska kunna ha en bra välfärd i form av skola, vård och omsorg. Vad säger du till de människor som bor i , , och om de skulle förlora sin välfärd för att ni i tillväxtområdena skulle få det bättre? De kommer också att förlora på ert förslag om fastighetsskatt. Ni ska ha sänkt fastighetsskatt medan våra invånare i ska få en högre fastighetsskatt. Vad säger du till dem i ? 207 () replik: Skillnaden i skattekraft är inte så extremt stor. Den ligger på i den kommun i landet som har lägst skattekraft. Några enorma skillnader finns inte. Det borde vara fullt möjligt för samtliga kommuner i att klara sig även med en något mindre utjämning. Det är inte så att jag eller mitt parti eller regeringen för den delen har lagt fram något förslag om att slopa skatteutjämningen. Det som jag hänvisade till här var den reservation som fanns till Kommuner och Landstings remiss. Det är företrädare för kommuner och landsting runtom i . Det är ingenting som regeringen har med att göra. Vad det gäller den regeringspolitik som kommer att föras på området får man väl ställa frågan om det till någon företrädare för regeringen. 208 () replik: Det hade jag gjort om det hade varit någon från regeringen här, men regeringen har ju valt att inte delta, att inte vara med i den här parlamentariska debatten. Det beklagar jag. Men du är säkert med på gruppmöten där ni bestämmer om er politik i de borgerliga partierna. Jag undrar om du kritiserar din nuvarande regering för att de inte lägger fram ett sådant förslag. Är det det som du står i talarstolen och säger? Jag undrar också hur det går på gruppmötena mellan och er i den här frågan. 209 () replik: Vad gäller regeringens deltagande i debatten är jag helt ny här och har inte koll på vilken praxis som gäller, så det har jag inga kommentarer kring. Min inställning till skatteutjämningen är att den ska minska, och det kommer jag att framföra under den här mandatperioden. har det inte hunnit gå så , och man får ju prioritera vad som är viktigast att göra först. Vi har valt att fokusera på en politik som gör det mer lönsamt att arbeta. Min förhoppning är att vi ska hinna in på också denna fråga och kunna minska skatteutjämningen. 210 () replik: har ställt ganska många av de frågor jag ville ställa, men någonting som får mig att reflektera är detta ständiga ifrågasättande av solidaritetsbegreppet i det svenska systemet. Jag börjar nästan undra om är allergiska mot ordet solidaritet. Ni säger att ni är emot utjämningssystemet som faktiskt är ett sätt att göra så att hela ska leva, vilket också några av era regeringsrepresentanter brukar säga. Ni är emot omfördelning av skatter. När ni väljer att sänka skatter sänker ni skatterna mest för de högavlönade. Det skulle vara väldligt intressant för mig att få reda på om ni ifrågasätter alla utjämningssystem vi har i från högavlönade till människor med mindre inkomster, från män till kvinnor och också mellan kommuner. Ifrågasätter ni alla de systemen? 211 () replik: står inte jag här som företrädare för samtliga moderater utan i första hand som företrädare för min egen uppfattning i den här frågan. Jag har inte sagt att skatteutjämningen ska avskaffas. Det är ingenting som driver. Däremot kan jag säga att jag tycker att skatteutjämningen ska minska och att vi ska sänka kompensationsgraden. Vad gäller solidaritetsbegreppet finns det självklart alltid en balansgång mellan å ena sidan att ha ett system som gynnar tillväxt och å andra sidan att ha en jämn fördelning. I dagens system har man i princip till gått i den riktningen att man förespråkar en jämn fördelning, vilket innebär att drivkrafterna för tillväxt är närmast obefintliga. Jag tycker att den balansen borde ändras så att vi fokuserade mer på hur man kan skapa nya resurser och inte enbart på hur man kan fördela de resurser som finns. 212 () replik: Jag ber om ursäkt att jag trodde att en moderat skulle känna till politik. Jag trodde att ni visste vad ni stod för politiskt. Vi är faktiskt beroende av varandra i . skulle inte fungera utan , till exempel. Eftersom du säger att det kommunala självstyret ska vara starkt skulle det vara lite intressant att veta vad ni tycker om de så kallade vattenkommunernas krav på att per kilowatt ska gå tillbaka till Norrlandskommunerna. Är det också någonting som ni kan tänka er att stödja? Det tycker jag skulle vara väldigt bra, för sådana motioner har väckt . 213 () replik: Min uppfattning är inte att ett visst företags geografiska läge ska avgöra var pengarna hamnar. Självklart är det ägandet av företaget som avgör var pengarna hamnar. 214 (): Jag tänkte hålla ett rent regionalpolitiskt tal med utgångspunkt i behoven i län. Det vore intressant om den föregående talaren nu lyssnade till hur man kan ha det i andra delar av landet än de direkta tillväxtområdena. Det kan ge lite perspektiv på tillvaron om inte annat. Globaliseringen av svenskt näringsliv har slagit hårt mot län. Nedläggningen av i och är två exempel. Jag är trots detta övertygad om att länet har goda möjligheter att klara den omställning som en ny tid och nya förutsättningar kräver. län ska därför gå före och vara en föregångsregion i omställningen till ett hållbart samhälle. Vårt län har unika förutsättningar för att lyckas. är det län i som har flest miljösysselsatta personer. Det handlar om människors och djurs hälsa, ekonomi, tillväxt och jobb, regional utveckling, livskvalitet, trygghet och att värna det unika naturlandskap som finns i län. Jag ska peka på några viktiga områden för att utveckla län och för att klara den omställning av näringslivet som sker. Ett populärt begrepp är regionförstoring.