prot · GT0958 · 2006-01-19 00:00:00 — För att nå målen vill allianspartierna i trafikutskottet se en konkret handlingsplan för det fortsatta arbetet, som mina företrädare i talarstolen talat om, en handlingsplan för 24-timmarsmyndigheten som förklarar hur vi ska nå målen, hur dessa ska följas upp, vilka aktörerna är, hur arbetet ska organiseras samt vilka resurser som krävs. Ett luddigt direktiv till ännu en generaldirektör kommer inte att ge en fullgod 24-timmarsmyndighet. En framsynt IT-politik kan också på ett avgörande sätt bidra till ett mycket bättre resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. I tidningen skrev docenten vid , , att en IT-baserad hälsosjukvård öppnar helt nya möjligheter både för att rätta till ohälsotalen och för att ta till vara olika exportchanser. I allianspartiernas motion lyfter vi också fram möjligheterna att stärka och effektivisera vården. Ett led i detta är, som vi föreslår, en nationellt sammanhållen elektronisk vårddokumentation. Med en sådan ges vårdpersonalen förutsättningar att verkligen få tid med sina patienter, trots krympande resurser. Värdet av att en läkare eller en sjukgymnast, oberoende av var i landet en patient har tagits in, direkt kan se till exempel sjukdomshistorik, tidigare diagnoser och medicinering skapar en trygghet både för vårdaren och för vårdtagaren, då det direkt skapas en grund för att vården och personalen kan fatta rätt beslut. Mer om detta kan den intresserade läsa i gårdagens nummer av , där talesman i vårdfrågor, , utvecklar våra förslag i en debattartikel. Några ytterligare ord om IT-infrastrukturen som har varit och är en hjärtefråga för oss i . Vi och övriga allianspartier i trafikutskottet anser att utbyggnaden av bredband inte har gått i den takt som många hoppades . Osäkerheten kring spelreglerna har fördröjt utbyggnaden. Vi anser att själva grunden för regeringens bredbandspolitik har varit felaktig. Genom att redan från början lägga energin främst på hur stöd och subventioner skulle utformas gick man miste om den dynamik som skulle ha kunnat prägla bredbandsutvecklingen. Resultatet av regeringens statsbidrag för bredbandsutbyggnaden, när den väl har kommit, håller inte oväntat på att bli ett kommunalt bredbandsmonopol. I många kommuner runtom i landet har vi fått så kallade stadsnät, och de gör nog alla i huvudsak ett bra jobb. Ett problem är dock att de i många fall går upp i värdekedjan och erbjuder tjänster som man kan ifrågasätta om de ska ägna sig åt. De borde hålla sig till att äga, förvalta och bygga ut svart fiber. Stadsnäten finns dessutom, som namnet säger, med tyngdpunkt i städerna. Den del av befolkning som bor utanför städerna och tätorterna får oftast inte vara med. Riktigt illa blir det när man kommer till verklig glesbygd. Enligt min mening är det nu hög tid att samla alla marknadens aktörer och sondera om det går att få en samsyn kring hur den fortsatta utbyggnaden ska gå till. Det anser vi bör ske enligt följande tre principer: 1.Konkurrensneutralitet. byggs slutna nät, där användarna knyts till en enda operatör som också levererar tjänster. Det hämmar utvecklingen av nya tjänster, enligt vår mening. Kraven på bandbredd kommer att öka. De nät som byggs måste dimensioneras dels för ökade krav på bandbredd, dels med krav på större redundans, så att vi klarar både påfrestningar och trafiktoppar. Det har inte minst stormen visat. Det måste finnas möjligheter att få uppkoppling till ungefär likvärdiga villkor i hela landet. Det finns också anledning att framhålla att många väljer att studera på distans, ett utmärkt sätt i IT-samhället. En förutsättning för ett bra resultat av det är fungerande bredband. En ytterligare tillämpning är distansarbete. För väldigt många skulle det vara möjligt att jobba hemifrån i varierande omfattning om de hade bra Internetanslutning till bostaden. Dessutom är en snabb och säker uppkoppling a och o för de flesta företag, oavsett om de finns i stad eller på landsbygd. När så många i inte har ett jobb att gå till är det absolut nödvändigt att de styrande politikerna ser till att ge förutsättningar så att det kan bli fler jobb och nya jobb där sådana är möjliga. Att ha tillgång till bra kommunikationer via IT är en sådan viktig förutsättning. Avslutningsvis, fru talman, var det alltså också många vackra ord men ganska tunt med konkreta förslag i regeringens IT-proposition. vågade sig i alla fall på att lova att av landets befolkning skulle ha tillgång till bredband . Det löftet försvann in i ett töcken, och har regeringen uppenbarligen sänkt ambitionsnivån när det gäller tillgängligheten, som ju faktiskt är en förutsättning för allt det andra på IT-området. I har vi arbetat vidare med visionen om en digital allemansrätt. Våra mål om allas lika möjligheter att utnyttja den nya tekniken för utbildning, för arbete, för stärkt demokrati och för att underlätta kontakter mellan människor står fast. är vi beredda att göra verklighet av politiken om inte majoritet redan nu väljer att följa våra reservationer i betänkandet som drar upp riktlinjerna för en ny och framsynt politik på IT-området. Jag och står givetvis bakom alla reservationer i betänkandet som vi har redovisat, men för tids vinnande, fru talman, yrkar jag bifall bara till reservation nr 12. 172 (): Bredband, bredband halleluja! Bredband, bredband halleluja! Surfa, surfa, surfa, surfa! Det är det som är livets mening och mål! Det var några strofer ur All you need is bredband. Den är visserligen rolig, men jag tycker att den skjuter lite under målet. Det är inte livets mening med bredband, men det underlättar tillvaron för många. Det finns inga självklara självändamål med att surfa. Men många av oss har glädje i det. Nej, det handlar om så betydligt mycket mer. Det handlar om tillväxt och möjlighet för småföretag att utvecklas i hela landet. Det handlar om utbildning för våra barn, som får mycket större innehåll när hela världen öppnas för dem via till exempel British Museum, via forskning i , via musiklärare i för att nämna några. Det handlar om kvaliteten i vården, som kan bli så mycket bättre om vi utnyttjar IT-verktyget på rätt sätt och gör upphandlingar inom offentlig sektor så att våra företag kan utveckla tjänster och innehåll på nätet. På så sätt ökar också efterfrågan, och ytterligare möjligheter ges för näringslivet. har också tagit initiativ för att just hälso- och sjukvården ska bli nästa stora IT-område som ska utvecklas. Det handlar om att gå från IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället. Det skiftet sker just . kom beskedet om att papperslösa ansökningar kan göras hos samtliga länsstyrelser. Både medborgare och företag ska kunna skicka in kompletta ansökningar via nätet. Inom ramen för 24-timmarsmyndigheten kan vi, ska vi kunna, när det passar oss bäst , få hjälp, söka kunskap, söka bidrag, beställa tid, ansöka om körkort med mera. Över huvud taget ska kontakter med Ams, och öka möjligheterna och underlätta tillvaron för alltfler. Det övergripande målet för IT-politiken är att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Vi har tagit initiativ för att minska sårbarheten och för att se till att det finns redundans. Vi ställer krav på att banverk och vägverk i större utsträckning ska göra sina infrastrukturer tillgängliga för fler. Vi vill ha öppna lösningar och undanröja inlåsningseffekter. Infrastruktur ska samutnyttjas i största möjliga mån. Detta IT-betänkande innehåller fortsatta mål och visioner, som vi har fått mycket beröm för från många partier. Det är bra att alla partier tycker att det är bra. Betänkandet innehåller också nästa steg när det gäller tjänster, satsning på mindre företag, forskning på bland annat . Det innehåller förslag på hur läro- och kursplaner ska revideras, hur lärarutbildningen ska stärkas och hur distansutbildningen ska fortsätta att underlätta tillvaron för alltfler. Funktionshindrade ska ges större möjligheter med bland annat det som kallas för Tolken i fickan. Miljön ska förbättras med bättre IT. Vi har hört exempel från andra partier om hur den tekniken kan användas på ett bättre sätt. Det har hänt otroligt mycket sedan vi lade fram den förra propositionen. gäller det alltså att ta nästa steg. Vi ska fortsätta att vara en världsledande IT-nation. Överläggningar med företrädare för IT-branschen är och ska vara en plattform för de fortsatta ambitionerna. besökte jag Grönsakshuset i . Där finns tolv anställda. Det är ett litet företag som säljer grönsaker i . Det var ett av de första företagen som övergick till e-fakturering. Det gjorde man . Det har underlättat och blivit betydligt enklare och billigare för dem. Många företag har tagit och tar efter. får nu ett särskilt uppdrag att utbilda och sprida kunskap så att fler ska övergå till e-handeln. Mycket är alltså på gång. Jag ska också säga några ord om hur vi i betänkandet ser på den viktiga frågan om att barn kan vara utsatta och utlämnade på nätet. Det har vi skrivit om. Det är viktigt att det finns vuxna i närheten, att det finns en skola som tar upp svåra frågor, att det finns en etikdebatt och information om hur vi kan surfa säkrare. En annan sak gäller för alla dem som frivilligt eller ofrivilligt ställer sig utanför IT-samhället. Eftersom det finns så många fördelar med att ha tillgång till IT och dess tjänster borde vi jobba hårdare med information, tillgång, tillit och utbildning med till exempel folkbildning. Eller varför inte ett särskilt tv-program? Det kan vara en data-Martina eller en som i stället för en tv-kock skulle kunna ge oss enkla råd och tips om hur vi kan surfa säkert, ta oss in på myndigheters hemsidor och hitta rätt i webbdjungeln. Det får naturligtvis tv bestämma själv, men håll med om att det är en god idé. Det förvånar mig förstås mycket att , som i det här betänkandet tycker som vi, nämligen att det är viktigt med folkbildning, i andra sammanhang vill minska kraftigt på anslaget till folkbildningen. Det bådar inte gott för att få med fler i IT-samhället. Det förvånar mig också att kd och är så tvärsäkra motståndare till bredbandsstöd när deras borgerliga kamrat vill ge tio gånger mer i bredbandsstöd. Det finns inte särskilt mycket enighet i det. Det förvånar mig mycket eftersom jag blev lite nyfiken när det kom ut ett pressmeddelande om att den borgerliga alliansen har gjort en strategi om hur vi ska komma vidare i IT-samhället. Jag har med största intresse försökt att läsa i motionen vad det var de kom med egentligen. Jag kunde inte se några nyheter alls. De tog upp samtliga frågor som vi har skrivit om i propositionen. De tyckte att det var deras strategi. Visst, det är väl bra om vi är så eniga, men jag ser inte att det är något mer i de borgerligas motion. Det var inte särskilt mycket att komma med, även om jag förstår att det är det lilla halmstrået som de borgerliga partierna vill hänga upp sig på. Jag har fått några frågor under debattens gång. Bland annat har jag hört påståenden om att det startas för få företag i landet. har vi ett rekord. 42 000 nya företag startades . Det har inte varit så många sedan efterkrigstiden. Vi sänker arbetsgivaravgiften det här året för småföretag som vill anställa. Han är redan bönhörd. En annan sak som har påståtts i debatten är att vi borde gå ifrån att en ansvarar för IT-frågorna, som till exempel i . Då är det bara bra att påpeka att faktiskt nu går ifrån sin modell och den svenska modellen till att vi ser till att alla tar ett ansvar för IT-frågorna. Sedan var det en kommentar om att klarar sig bra utan bredbandsstöd. Vi kan konstatera att om en månad ska våra kolleger från komma hit och diskutera med oss. De vill ha information om hur vi har kommit vidare i informationssamhället. Det fanns inte så mycket som de borgerliga kunde slå sig för bröstet för när jag väl läste deras motion, men jag är glad över att det finns mycket som vi är eniga om. Jag ser fram emot att vi kan jobba vidare och ta fortsatta steg. Vi ska vara en världsledande IT-nation. Jag yrkar bifall till förslaget i detta utmärkta betänkande och avslag på samtliga motioner. 173 () replik: Jag har två frågor som jag tänkte ta upp med som jag inte hann med i mitt anförande, men först några kommentarer till hennes anförande. Hon förvånas över att alliansen inte har mer förslag än vad vi har redovisat i vår motion. Jag tycker att det är lite förmätet av en företrädare för regeringspartiet och socialdemokratin, med alla de enorma resurser som man sitter på i , att kräva att vi ska ha ett förslag som går mycket längre. Det vi föreslår är bland annat en handlingsplan med uppföljningsbara och mätbara mål. Det är exakt det som branschen i hög grad efterlyser. Ni kallar det inte ens för en proposition utan bara en skrivelse eftersom just handlingsplanen saknades. Hur är det med de , ? Finns de kvar? Har ni några ambitioner kvar, eller accepterar ni en digital klyfta socialt och geografiskt i det här landet? Sedan några ord om IT-samhällets inte bara möjligheter utan också risker. Jag tänker på hur IT-system kan övervaka och inkräkta på oskyldiga människors privatliv. Ett av de värsta exemplen är det EU-direktiv om datalagring som nu har drivit igenom i EU. De som verkligen vill vara osynliga, terrorister, kriminella och brottsorganisationer, kommer att kunna vara det i fortsättningen också. Det enda som behövs är teknisk kunskap, och det är inte något problem om man har pengar. De som riskerar att bli övervakade är i stället personer som nyttjar datorn till vardagliga saker, som att skicka mejl. Men det är grupper som lagen inte är till för att övervaka. Om vi inte ser upp blir inte terrorister det största hotet mot demokratin utan alla de politiker och övervakare som vill minska de demokratiska rättigheterna så mycket det går. Jag tycker att det är tveksamt ur demokratisk synpunkt, när man på olika områden ser hur det här tenderar att öka. Jag undrar hur Socialdemokraterna och ser på att man nu använder IT-samhället på det här sättet. 174 () replik: Nej, jag kräver inte mer av er än vad ni själva har sagt. Jag blev nyfiken när ni kom med ert pressmeddelande och gick ut och sade: Oj, nu kommer strategin, och vi vet hur vi ska göra i nästa steg för IT-samhället. När man då läste blev man besviken över att det inte riktigt var så, utan ni höll med regeringen. Det är jag naturligtvis väldigt glad över. Sedan fläskade ni på med några förslag som jag inte tyckte var så jätteimponerande. Men om det var de få saker som ni kunde komma överens om har jag all respekt för det. Jag kräver inte mer än det ni själva sade i ert eget pressmeddelande. När det gäller om vi ska acceptera en digital klyfta: Det ska vi naturligtvis inte göra. Vi måste jobba hårdare och mer för att nå ut i hela landet, ge fler möjlighet att koppla upp sig med höga hastigheter och ge fler möjlighet att ta till sig kunskapen och viljan. Vi accepterar alltså inte den digitala klyftan. När det gäller mätbara mål kan jag dela uppfattningen att vi bör ha det. Det är också det som regeringens IT-politiska strategigrupp nu jobbar med, att följa upp det som vi går vidare med i det här betänkandet. Jag tycker nog att vi jobbar precis enligt det som du eftersträvar. 175 () replik: Det finns trots allt 21 reservationer, med konkreta, annorlunda förslag från oppositionen i utskottet. Det är inte bara några enstaka synpunkter, som antyder. Får vi chansen kan jag lova att vi med full kraft ska ta itu med att leda oss in i IT-samhället med de visioner som vi har dragit upp. Den digitala allemansrätten, som fortfarande står för med full kraft, är vi också beredda att göra verklighet av. Du kommenterade inte alls frågan om de . Vilka ambitioner har socialdemokratin för att motverka just riskerna för den digitala klyftan? Jag vill också väldigt gärna att kommenterar EU-direktivet om datalagring som jag tog upp som en konkret fråga. Hur ser hon på det? har gått i spetsen för att driva igenom det. Ser hon några risker? Det här samhället har stora möjligheter, men det har också risker. Då måste vi diskutera hur man kommer runt dem och hur man hanterar IT-samhället, så att vi minimerar utvecklingen mot ett övervakningssamhälle, enligt min mening. 176 () replik: Den digitala allemansrätten: Jag tycker att det är fantastiskt, och det är en rolig vision som har. Det är en bra ambitionsnivå. Men hur är det med era borgerliga kamrater? Dina kompisar i och kd säger tvärsäkert stopp till allt det. De säger: Nej, inte en krona i bredbandsstöd! Det ska inte vara någonting, för staten ska inte lägga sig i, som så tjusigt brukar säga. Det är precis på tvärs mot vad ni sade. Ni ville satsa 80 miljarder, men ville inte satsa en enda krona. Det skulle vara väldigt spännande att se vad det blev av den digitala allemansrätten. Ni beskrev ju hur vi skulle bygga ut bredband i hela landet. Det är en spännande tanke, men ni fick inte med er era borgerliga kamrater på den. Det skulle ha varit kul att se om ni hade fått den chansen. blir det inte så att ni vinner valet, så det är tur att ni inte behöver pröva den bristen på överenskommelse. När det gäller den digitala klyftan sade jag redan i mitt första inlägg att vi inte accepterar den utan att vi måste lägga in en högre växel för att nå alla. När det gäller datalagringen finns det både för- och nackdelar. Jag delar uppfattning att det finns både fördelar och nackdelar med det. Där behöver tänka till lite mer innan man sätter ned foten. 177 () replik: Får jag först haka på replikskiftet om digital allemansrätt. Jag tycker att det är en god tanke som har presenterat. Men det som är kopplat till den tanken, nämligen en stor statlig satsning på 7080 miljarder, har på något sätt blivit överspelat . Det var något som man i så fall skulle ha gjort när lanserade det programmet. har vi kommit en bit på vägen med bredbandsutbyggnaden. Sedan vill jag bemöta två påståenden från . är inte motståndare till bredbandsstöd som princip. Vi har till exempel accepterat de miljarder som regeringen har föreslagit, delvis avsatta för skatteavdrag. Men vi tyckte att konstruktionen på skatteavdragen var fel. Det har vi också påpekat i motionen. Vad vi har sagt är att vi tycker att regeringen har sjabblat bort pengar i bredbandsstöd. Det dröjde väldigt länge innan regeringen talade om vilka bidrag som skulle delas ut, och det gjorde att marknaden väntade på besked. Under den tiden gick Internetboomen, som vi kallade den, ned, och på det viset förlorade vi tid. Vi tycker att man främst ska satsa pengar på glesbygden om man ska ha statliga bredbandsstöd. Sedan var det och ledarskapet. Det har varit då det var nödvändigt för att satsa hårt på ett tydligt ledarskap. tog själv på sig rollen. Det hade varit fint om statsministern hade gjort likadant. Min fråga gäller regleringsbreven, om har följt upp det hon lovade på en , att regeringen skulle skriva in e-tjänster i regleringsbreven till myndigheterna. 178 () replik: Om ni inom de borgerliga partierna är oense om hur stor den statliga satsningen ska vara kanske jag inte ska lägga mig i det. Vi kanske inte heller behöver få de bekymren om ni inte ska styra det här landet, utan ni kan själva diskutera hur mycket den satsningen i så fall skulle vara. Det får stå för er själva. När det gäller de kommunala bredbandspengarna har jag berättat att vi i trafikutskottets s-grupp var ute på en bredbandsturné. Vi såg också den här oron: Varför händer det ingenting? Vad är det för trösklar? Vad är det som brister? Kan vi underlätta? Det visade sig att vad som hade tagit tid var när kommunerna gjorde sina IT-infrastrukturplaner. Det tog tid att fundera på hur man skulle bygga. Sedan kom alla ansökningar på en enda gång, så det blev som en ketchupeffekt. ser vi också hur det byggs i hela landet. Och det är bra. Jag delar uppfattningen att det var synd att vi var tvungna att hålla inne dessa bredbandstöd ett tag. Det handlade om att vi ville ha ordning och reda på ekonomin. Vi ville inte gå över vår limit, utan vi var tvungna att hålla inne pengarna. Det beklagar jag. Men har dessa pengar betalats ut, så nu kan kommunerna fortsätta att bygga. Jag ska sedan ta upp frågan om regleringsbreven och e-tjänster. Jag har jobbat med den, men regleringsbreven har inte gått ut sedan vi hade denna debatt senast. Men jag tog så att säga den boll som gavs till mig då. 179 () replik: Jag hann inte utveckla den frågan riktigt. Men den handlade alltså om 24-timmarsmyndigheten och att alla myndigheter ska öppna sina system så långt som möjligt för medborgarna. Det är flera myndigheter som har gjort detta på ett bra sätt. Men det saknas väldigt mycket. Vi debatterade detta på Internetdagarna. Och jag hävdade att detta måste skrivas in i regleringsbreven. Det lovade att bevaka. Men konstaterar vi att detta inte är verkställt. Även om hon har ansträngt sig har regeringen inte tagit fasta på det. Så vi får väl vänta tills vi får byta regering . Jag har en annan fråga. Vi har i trafikutskottet blivit uppvaktade av , och Utbildningsradion som har presenterat ett mycket fint projekt som går ut på att utbilda människor, framför allt de människor som kanske inte har tillgång till IT. Man har beskrivit en mycket god projektidé som vi alla i utskottet var positiva till. Vi har gemensamt skrivit i detta betänkande att utskottet nu förutsätter att regeringen kommer tillbaka med konkreta förslag om ett sådant projekt i folkbildningspropositionen. Hur tänker som företrädare för regeringspartiet nu se till att den här frågan inte hamnar mellan stolarna utan att projektet kan fullföljas? 180 () replik: När det gäller regleringsbreven handlar det inte alls om att regeringen inte har tagit fasta på detta. Det handlar mer om att jag så att säga tog denna boll och ska jobba vidare med detta. Det har mer att göra med mitt sätt att jobba än med regeringens. Regeringen kommer att ta till sig detta när det blir aktuellt framöver. När det gäller den spännande folkbildningssatsning som vi alla tände till på när den presenterades för oss förväntar vi oss att det kommer en skrivning om det i folkbildningspropositionen som ska läggas fram . Jag har tagit initiativ till att tala med som är den berörda ministern. Jag har också talat med som är berörd minister för 24-timmarsmyndigheten eftersom det berör även hans område så att vi ska få med oss fler när det gäller folkbildningssatsningen. Vi jobbar alltså vidare med detta och ser med tillförsikt an den propositionen när den kommer . 181 () replik: Det var trevligt att höra sjunga från talarstolen. Det hade varit roligt om vi i alliansen hade kunnat svara med vår lilla kör. Det hade kanske blivit lite starkare än din väna stämma. Men då hade du fått ta hjälp av dina samarbetspartner. Men det var ett trevligt inslag. Men jag tycker inte att det förändrar bilden av att regeringen inte har någon handlingsplan för den framtida IT-utvecklingen i . Vi är många som har varit uppe och talat om detta , och det blir lite upprepningar. Men vi är många här i som har rätt samstämmiga synpunkter på att regeringen inte har verifierat vad man egentligen borde ha gjort i en sådan här IT-proposition som vi har längtat efter så . förstod inte vad alliansen hade för konkreta förslag. Då tycker jag att man inte riktigt begriper hur sådana här saker växer fram i ett samhälle. Grunden för att IT och andra saker ska förändra och förbättra samhället är ju att vi bland annat har en företagsamhet som fungerar och att vi satsar på forskning och utveckling. Det tycker jag är de två grundläggande hörnstenarna i hur man ska få fart på detta. Och i inget av fallen tycker jag att man i propositionen har verifierat detta och trycker på dessa saker. Man måste naturligtvis också se till att det finns riskvilligt kapital och att det lönar sig att forska inom dessa områden. Det har regeringen över huvud taget inte nämnt i sin proposition. Har man inte dessa grundstenar kommer man ingen vart. Jag skulle gärna vilja att utvecklar dessa saker lite mer än vad som har sagts tidigare. 182 () replik: Jag är bara glad eftersom det är roligt att få tala om ett bra betänkande.