prot · GT09135 · 2006-06-05 00:00:00 — Men självklart är det så att icke muslimsk militär närvaro har den effekt som vi ser , och målet måste naturligtvis vara en starkare irakisk komponent också för säkerhetssituationen i landet liksom givetvis en ökad internationell roll. Där tror jag att FN, och även EU, kan ha en roll att spela. När det gäller den svenska närvaron i är Centrum aktivt i den kurdiska regionen. Vi stöder FN:s arbete i hela med , och i vårt eget program lägger vi stor vikt vid barnens situation. Vi stöder även kapacitetsutvecklingen för elministeriet, apropå flera frågor som kommit upp här. Vi önskar att alla ska verka för den situation som finns i norra , så att den kan bli möjlig även i övriga delar av landet. är det oroligt i södra ; i är det mycket besvärligt. Det kurdiska området är ett exempel på vad som kan göras under fredliga omständigheter, och det bör uppmuntras på alla sätt. Vi får se om vi kan stärka vår närvaro där ytterligare. 30 (): , , kom nya hemska uppgifter, som någon nämnde tidigare. Samhället jämförs nu med det vietnamesiska Song My under . Två som överlevde massakern trädde fram i tv-kanalen . En sjuårig flicka, , berättade för tv-reportern hur hon såg sin far och andra familjemedlemmar dödas av amerikanska soldater i deras eget hem. berättade detaljerat hur amerikanska soldater grymt dödade hennes man och resten av familjen. Intervjun och bilderna på de döda visades över hela världen. Bland de döda fanns flera barn, barn med synliga spår av skottskador i de små kropparna. Visst, vi har även tidigare sett fruktansvärda bilder från . Vi har sett bilder på lemlästade, skadade, dödade, torterade från det ökända . Det verkar som om vi börjar bli immuna mot de bilder som vittnar om det fruktansvärda som sker i . Det som hände i staden måste utredas. Vittnesmålen tyder på att de amerikanska soldaterna gick bärsärkagång i staden för att hämnas en dödad kamrat genom att utplåna hela familjer 24 personer dödades. Om misstankarna besannas rör det sig om den amerikanska militärens värsta övergrepp sedan invasionen av . Jag menar att detta angreppskrig, som skett i strid mot folkrätten och utan säkerhetsrådets stöd, måste få ett slut. Ingen vettig människa kan längre blunda för vad som försiggår i . I går fick jag en appell från , chefen för för mänskliga rättigheter i . I den ber han omvärlden om hjälp för att stoppa amerikanska terrorhandlingar mot irakiska civila. Tareq kräver att en specialrapportör tillsätts för att utreda det som hände i Ishaqi och Hadithah. Jag förenar mig med och ställer följande fråga till utrikesministern: berett att i FN:s nya råd för mänskliga rättigheter, som sammanträder , ta upp de allvarliga övergreppen i och verka för att det tillsätts en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i ? Detta krav ställs nu av rättsaktivister. En sådan rapportör fanns och . 31 (): Vilka är det som står för terrorn i ? Jag skulle vilja säga att de dagliga bombningar av moskéer som vi hör talas om främst drabbar shiamuslimers moskéer. De utförs framför allt av sunnimuslimska besvikna bathpartister som förlorat makt. Jag är övertygad om att det kommer att fortgå ett tag till, oavsett om det kommer en irakisk regering eller inte. Det är ingenting som snabbt kommer att försvinna. Ju fortare en fulltalig regering som själv kan styra kommer på plats, desto bättre är det. Vid mitt besök i frågade jag de olika grupperna om de amerikanska styrkornas närvaro. Alla sade att det naturligtvis inte är någon önskedröm att de amerikanska styrkorna finns där, men de finns faktiskt där med irakiskt mandat. De sade också att de inte hade kunnat bli av med utan att gick in. tycker även jag att det är viktigt att kritisera för de övergrepp som skett absolut. Jag vill vara tydlig med att säga det. Återigen skulle jag emellertid vilja vända på det hela lite grann, tänka positivt och fokusera för att vi ska kunna få ett demokratiskt . Det innebär att då också kan dra sig därifrån. Utrikesministern säger att är aktivt i den kurdiska regionen. Jag vet att de har ett kontor där, men aktiva är de inte alls . Det har inte hänt någonting , vilket jag själv fick höra när jag var där på besök. Man säger också att problemet är att det blir för mycket i och för lite i övriga . Jag kan inte riktigt se det hela så, utan i stället behövs mer flexibilitet. Arbeta då i de säkra delarna, men bjud in folk också från övriga ! 32 (): Jag tycker att det är en mycket bra idé att ha en rapportör för de mänskliga rättigheterna i . Det vore bra om skulle driva den frågan. Det är också viktigt att driva frågan om vilken typ av stöd vi ger till . Vi ska kanske både ge mer stöd än och försöka inrikta oss på ökad självtillit, till exempel genom att ge stöd för solceller, lokal elförsörjning, och att bygga upp starka sociala indikatorer i olika delar av . Jag skulle vilja veta hur det förhåller sig med det. Problemet har egentligen inte varit pengar utom i vissa regioner, ja utan problemet är fortfarande bristen på stabilitet, säkerhetssituationen. Vad gäller oljan är det inte enbart en fråga om ett storskaligt elförsörjningsproblem utan det handlar också om att det kring oljan finns konflikter. I vissa delar av vill en majoritet äga oljetillgångarna, och ju mer man kan flytta fokus på att bygga upp stabiliteten, bygga upp ekonomin, desto mer tror jag att konflikten kring oljan bland irakiska grupper i kan minska. Jag tror alltså att det är viktigt att titta på vilka strategier som kan användas för att bygga upp den typen av stabilitet. Jag tror vidare att den internationella närvaron är problematisk. Det var ett misstag att lösa upp den irakiska armén. är ett stort land, och det är svårt att ha kontroll genom militären. Det var ett feltänk. kan vi inte gå tillbaka i tiden, och frågan är därför hur vi ska agera framöver. En rapportör för mänskliga rättigheter tycker jag är bra, men det är också viktigt att försöka se till att irakierna så snabbt som möjligt får egenkontroll i landet, utan en internationell närvaro. Det är även viktigt att ställa krav på att tar avstånd från de övergrepp som sker genom den internationella militära närvaron, för den bidrar till ökad instabilitet. 33 Utrikesminister (): Till vill jag säga att vi alla har samma känsla av chock inför de bilder och ögonvittnesuppgifter som vi får ta del av. Vi beklagar givetvis djupt dessa tragiska händelser. Soldaterna kan ha begått folkrättsvidriga våldshandlingar som drabbat oskyldiga civila och har resulterat i flera dödsfall; också barn har dödats. Vi ser allvarligt på dessa uppgifter. Detta riskerar också att civilbefolkningen vänds mot den militära personal som har som uppgift att skydda dem. har vi förstått att utredningar har inletts, och vi förutsätter att de genomförs skyndsamt och att de som eventuellt begått brott ställs inför rätta. Denna fråga är en stående fråga i vår dialog med , och den kommer att fortsätta vara det. Vi kommer också att i framtida samtal framhålla nödvändigheten av att respektera folkrätten och uttrycka kritik när övergrepp har konstaterats. Men känslan av chock inför dessa händelser är, tror jag, något som vi alla delar. Som säger kommer våldet från många håll. Det finns sunnitiska extremister, shiitiska extremister, och dessutom finns det vad man skulle kunna kalla för importerade terrorister. Det pågår också en provokation . Man vill skapa kaos och sönderfall. Unga amerikanska soldater som befinner sig i denna miljö kan ha reagerat på ett sätt som har lagt ytterligare bränsle på elden. Situationen måste komma under kontroll. Utvecklingen måste vändas, och jag tror att det finns god anledning att analysera hur man ska gå framåt. Jag håller med om att man måste stärka den civila komponenten. Jag vet själv att det är svårt med utländsk, icke muslimsk militär närvaro i ett muslimskt land. Det leder till att man uppfattas som ockupant även om man har en folkrättslig grund för sin närvaro där. Det är också viktigt att man finner lösningar på de vardagsproblem som människor har. Men det krävs enorma investeringar i säkerhet för att över huvud taget kunna göra någonting, till och med för rent humanitära insatser. Mina vänner i berättar att man knappt kan genomföra det humanitära arbetet, för det krävs en tiodubbling av säkerhetskostnaden för de olika projekten jämfört med kostnaden för det humanitära arbetet. mördades ju en rysk diplomat och fem övriga kidnappades. Bara att visa sig inne i är oerhört svårt. Vi måste naturligtvis bygga på de områden som är säkra. Vi intensifierar kontakterna med de kurdiska områdena. Vi hoppas naturligtvis att situationen i ska bli något bättre och att vi kan stärka närvaron där. Men i är det svårt. Det är många faktorer som måste samverka i detta. En fråga som pekar på och som är komplicerad är just oljan. Kirkukregionen och kontrollen över oljan där är otroligt viktig. Ska den oljerikedom som finns i delas av alla? Det är en nyckelfråga som ligger bakom dessa spänningar. Det är en oerhört dyster bild i , men man får också betrakta som ett gemensamt ansvar. Det är något som det internationella samfundet måste ta på allvar. Grannstaterna måste ta det på allvar, liksom EU och FN. Ett ytterligare sönderfall i är inte bara fruktansvärt för irakiska barn och för civilbefolkningen, utan det är också farligt för regionen och för internationell politik just . Den här riksdagsdebatten visar på ett ansvar som också vi måste ta för detta till synes avlägsna land. 34 (): Till vill jag säga: Vad vi tycker om är väl känt. Han var en hemsk diktator. Låt mig påminna om hur kriget började, om alla lögner som Bushregeringen presenterade för att få gå ut i krig. Man talade om allt från massförstörelsevapen till att befria irakierna. Visst är demokrati viktigt, och demokrati är kärt för oss alla. Men demokrati kan aldrig bombas fram. Jag har ytterligare två frågor till utrikesministern som jag glömde ställa. Jag hoppas att jag har tid att ställa dem . Jag vill ställa dem eftersom detta väl blir sista debatten om . Är berett att inom FN verka för en förhandlingslösning som omfattar alla som deltar i striderna i , tillbakadragande av alla utländska styrkor och fria val där alla grupper kan delta, så att konflikten avvecklas? På så sätt har ju FN löst konflikter tidigare, i , i och på andra ställen. Om det ska bli fred i måste man ta nya initiativ som lägger fast en kurs med fred i sikte. Den irakiska regeringen, som leds av partier vilkas milis begår svåra övergrepp, har ställt upp som kandidat till ordförandeposten i tredje utskottet i , som behandlar frågor om mänskliga rättigheter och sociala frågor. Är berett att motverka denna kandidatur, som kommer att motverka trovärdigheten i FN:s MR-arbete? Jag vill passa på att tacka utrikesministern för svaret. 35 Utrikesminister (): kommer att diskutera mandatet för närvaron av trupp och annan personal i . Jag är övertygad om att man då kommer att beröra de frågor som här tar upp. Jag tycker att det är angeläget att FN:s roll stärks. Det finns två vägar att gå framöver. Det ena är en starkare irakisk komponent i säkerhetssituationen, vilket är det idealiska. Det andra är en starkare trovärdig internationell närvaro med starkare civila, ekonomiska och sociala komponenter. Det här är frågor som allmänt diskuteras i FN eftersom vi mer och mer arbetar med den så kallade fredsbyggnadstanken, det vill säga att man efter en konflikt inte bara ska ha trupp på plats utan också återuppbyggnad, utveckling och sätta upp institutioner försoningsprocesser. Allt detta finns inbyggt i fredsbyggnadskommissionens idé. Jag tar till mig det förslaget och ska se om jag med användning av mina dubbla roller ska kunna driva dessa frågor. Jag försummade att svara på den förra frågan om . Jag ska ta till mig den och diskutera den med mina kolleger. Jag är övertygad om att den kommer att drivas av flera medlemsstater. Det finns ju 47 medlemmar. Just nu är man i ett etableringsarbete, och det är oklart hur arbetet kommer att läggas upp. Jag är dock övertygad om att frågan kommer att diskuteras. Den tredje frågan var ny för mig. Jag var inte medveten om att skulle vara kandidat till ordförandeskapet i tredje utskottet. Det brukar finnas stor enighet i regionala grupper, och om det finns sådan enighet om en kandidatur brukar de i regel gå igenom på gott och ont i FN. Jag får sätta mig in mer i den frågan och återkomma i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:364 om jämställdheten i FN 36 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att FN:s mål om lika många kvinnliga som manliga anställda ska få större genomslag inom och för att bidra till en mer jämställd könsbalans på generalsekreterarposten. Jag delar uppfattning att det fortfarande finns brister när det gäller andelen kvinnor på högre poster inom . Detta trots att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i FN-systemet är en prioriterad fråga. I deklarationen från framhålls jämställdhetsfrågor och kopplingen till det pågående reformarbetet inom FN. Reformprocessen är ett viktigt tillfälle att se över frågan om kvinnors representation i FN-systemet, i synnerhet när det gäller högre poster. Som en del i denna process presenterade generalsekreterare sin rapport in the UN. I rapporten pekar han bland annat på att det fortfarande inte råder balans mellan kvinnor och män i och att detta ska vara ett mål för reformer på personalområdet. välkomnade rapport och har deltagit aktivt i förhandlingarna om den. Diskussion pågår fortfarande inom FN om generalsekreterarens förslag. kommer att fortsätta att verka för ett antagande av ett brett reformpaket på detta område. Generalsekreteraren har också tillsatt en högnivåpanel om FN:s utvecklingsbistånd som ska lägga fram sina förslag . ingår i panelen och driver i detta sammanhang aktivt jämställdhetsfrågorna. En ny generalsekreterare ska utses . finns det tre officiella kandidater till posten: vice premiärminister , utrikesminister samt Jayantha Dhanapala från , tidigare FN:s undergeneralsekreterare för nedrustning. Man kan inte utesluta att fler kandidater kommer att tillkomma . Jag håller med om att det finns många kvalificerade kvinnor som skulle kunna vara aktuella. skulle självklart välkomna kvinnliga kandidater till posten. FN står inför stora utmaningar och arbetar aktivt med att stödja det reformarbete som pågår. Det är genom att fortsätta att verka för reformprocessen som vi kommer att få se ett modernare FN växa fram där också jämställdhetsfrågor är en viktig del. ankommer det på de enskilda medlemsstaterna att nominera fler kvinnliga kandidater till högre tjänster inom FN-systemet och att lyfta fram jämställdhetsfrågan. Här är drivande. Vi har till exempel tagit fram särskilda mål rörande könsfördelningen bland de svenskar som nomineras till och innehar beslutsfattande positioner i FN och andra internationella organisationer. En annan viktig dimension av de här ansträngningarna rör insatser för att öka antalet kvinnor på centrala befattningar inom FN:s fredsfrämjande verksamhet. Också här krävs åtgärder både inom FN-systemet och från medlemsländerna. Inom ramen för genomförandet av resolution om kvinnor, fred och säkerhet agerar regeringen bland annat för att fler kvinnor ska ingå i bidrag till de fredsfrämjande insatserna och för att fler kvinnor ska nomineras och tillsättas som särskilda representanter och sändebud. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 37 (): Jag vill börja med att tacka för svaret å vägnar. kunde inte närvara här . Men jag tänker försöka göra hennes frågeställningar rätta och ta upp några aspekter utifrån det svar som utrikesministern har läst upp. Det är som generalsekreteraren för FN kommer att sluta . Vi kan konstatera att det är många män som känner sig kallade att anta utmaningen. Men frågan är: Saknas det kompetenta kvinnor? Utrikesministern räknar upp ett antal kandidater, dock inte utrikesminister, vilken nämner i sin fråga. Men var är kvinnorna som kandidater? Utrikesministern anger att skulle självklart välkomna kvinnliga kandidater till posten. Min fråga är: Vad innebär det att välkomna? Vad gör utrikesministern för att kvinnor ska bli kandidater? Jag kan konstatera att när utrikesutskottet behandlade frågor om FN och mänskliga rättigheter anger utskottets majoritet just på grund av diskussionen om kvinnor i FN följande: Utskottet vill framhålla att det faktum att en svensk innehar ordförandeposten i under innevarande session, som löper efter världstoppmötet, bidrar till att ett extra tungt ansvar åvilar när det gäller att bidra till och i konstruktiv anda driva på den fortsatta reformprocessen. Utskottet anger också att just kvinnornas roll inom FN är en del av reformprocessen. Under FN:s 60-åriga levnadstid har ingen kvinna lett organisationen. Det finns flera kompetenta asiatiska kvinnor som skulle vara utmärkta ledare för . namnger några stycken, exempelvis oppositionsledare , som sitter frihetsberövad, chefen för , saudiskan Thoraya Obaid och UNHCR:s före detta flyktingkommissionär, japanskan , som hon också menar trots sin ålder är en kandidat. Det finns en uppsjö kvinnor utöver dessa som skulle kunna vara kandidater också till andra toppositioner inom FN. Men FN behöver som sagt inte bara en kvinna på generalsekreterarposten. Hela organisationen måste ju förändras vad gäller kvinnors representation. Trots att tydligt uttrycker lika rättigheter för kvinnor och män är dessa konventioner om kvinnors rättigheter ofta ifrågasatta, med reservationer, undantag och bortförklaringar till att kvinnor ska förvägras samma frihet som männen. Trots att kvinnor utgör hälften av världsbefolkningen och av de allra fattigaste saknas vi ofta vid makten. Andelen anställda kvinnor inom FN har inte ökat nämnvärt, och andelen kvinnliga chefer har minskat. Av 31 avdelningar på med över 20 anställda är det bara fem som når upp till FN:s mål om lika många kvinnliga som manliga anställda. Världens kvinnor vill ha hela menyn av rättigheter. Om inte ens FN kan vara ett jämställt föredöme, där kompetens och inte kön sätts i centrum, varför ska då medlemsstaterna bry sig? Därför hoppas jag nu på att utrikesministern ska tydliggöra vad det innebär att välkomna, kontra fråga vilka åtgärder utrikesministern avser att vidta. 38 Utrikesminister (): är ett av de länder som hårdast driver jämställdhetsfrågorna i FN och i internationell politik över huvud taget, skulle jag vilja säga. Vi har föregått med gott exempel. Det finns fortfarande mycket att göra i vårt eget land, men det är en prioriterad fråga i hela vår utrikespolitik och i vår biståndspolitik. Och, kan jag säga som tidigare FN-ambassadör och biträdande generalsekreterare i , det är väl känt i systemet att och de nordiska länderna är drivande i de här frågorna. Vi skulle självklart välkomna och gärna verka för en kvinnlig generalsekreterare i . och har starkt pekat på namn som i hög grad är gångbara och som jag tycker är oerhört starka kandidater som borde kunna komma i fråga. Det finns ytterligare namn. , den nuvarande människorättskommissarien i , är en ledande och stark representant för FN-systemet. Hon är en oerhört principfast och bra manager. Presidenten i nämns, Vīke-Freiberga. Det finns en allmän uppfattning i FN-systemet att nästa kandidat antingen bör komma från eller från , två regioner som i ena fallet inte haft posten på länge och i andra fallet aldrig haft den. Det lutar i hög grad åt en person från det området. Jag tycker att den debatt som här sätts i gång är ett bra exempel på att man från olika medlemsstater ställer de här kraven. Formellt är det så att enligt artikel 97 i , som jag hoppas att jag ständigt bär i fickan ja, här är den är det som till slut utser generalsekreteraren, men på rekommendation av säkerhetsrådet. Just nu pågår en diskussion inom säkerhetsrådet om olika namn. Det är bara tre annonserade kandidater. har inte anmält sig som kandidat. Det är de tre som jag nämnde som har anmält sig som kandidater. Det vore också bra om i så fall kvinnor av den typ som här nämndes också kunde anmäla sig som kandidater och framföras som kandidater av sina länders representanter. Jag har en annorlunda statistik än den vi nu hörde. ökade antalet kvinnor i lönegrad D-1 en högre chefsposition till av det totala antalet anställda på dessa nivåer i FN. till och med gjordes totalt 206 utnämningar för en rad placeringar inom hela FN-systemet. 78 av dessa var kvinnor, det vill säga , varav 52 från i-länder, 23 från utvecklingsländer och 3 från länder i ekonomisk transition. Vi har kanske olika uppgifter där, men jag ser en ganska positiv trend. Sedan kan vi med stolthet konstatera att , som chef för för intern översyn, innehar en av de högsta posterna inom FN-systemet. Vi arbetar vidare på detta. Den som var nr 2 i FN-systemet var , också en mycket stark kanadensisk representant och tidigare kollega till mig som FN-ambassadör. Det görs framsteg även i FN, men bör vara pådrivande både i vad gäller anställningar inom FN-systemet och i fråga om FN:s generalsekreterare. 39 (): Om det inte finns kandidater är det förstås svårt att välja någon. Det intressanta är ändå om jag har förstått rätt att man även från sida på olika sätt kan driva frågan om att också dessa kandidater kommer fram. Finns de inte kan de inte väljas. I utrikesutskottets betänkande där FN:s roll och reformprocessen diskuteras uttryckte vi följande i en borgerlig reservation, nämligen att FN blir vad medlemsländerna gör det till. Precis som utrikesministern angav här är det fråga om generalförsamlingen. Låt mig ta exemplet . Det var på rekommendation av säkerhetsrådet och utan votering som han utsågs och fick sitt mandat förlängt. På vilket sätt får vi fram kvinnor? Ett problem är, naturligtvis, att om kvinnor saknas på olika poster i FN-systemet kommer de heller inte att få de meriter som krävs för de högsta positionerna. Det finns naturligtvis ett samband. Om vi tittar på meritförteckningarna för olika kandidater är en faktor mycket viktig, det vill säga att det är viktigt att finnas med och kunna bygga upp sitt cv för att bli påtänkt. Precis som utrikesministern angav, kan jag konstatera att utsågs . Men innan det skedde var till och med den svenska meritlistan vad gäller kvinnor osedvanligt tunn. Hon var den första kvinnan. Då har utrikesministern själv haft framträdande positioner och naturligtvis många andra. Ett skäl till att också se till att kvinnor kommer fram inom de politiska systemen, de nationella parlamenten och nationella regeringarna är just för att få de formella meriterna förutom att finnas i FN-systemet. Det är naturligtvis en angelägenhet för oss alla. Jag tycker att fråga har varit väl tajmad och viktig, också av det skälet att reformprocessen pågår. Precis som utrikesutskottet diskuterade i sitt betänkande är det också en tidpunkt för att förflytta positionerna vad gäller kvinnors positioner inom FN. Frågan är hur vi ska påverka medlemsländerna om inte FN självt kan visa på att kvinnors kompetens tas till vara. Utifrån den diskussion och debatt vi har , och utrikesministerns roll både vad gäller den och i FN och , vilka konkreta åtgärder avser utrikesministern att vidta för att dessa kandidater över huvud taget ska finnas? Finns det inte kandidater kan de inte väljas. 40 Utrikesminister (): Jag finner här möjligheten att på ett positivt sätt överbrygga avståndet mellan utrikesminister och ordföranden i . Jag kan därmed positivt besvara fråga. Jag har för ungefär sedan tagit initiativ till en grupp i FN som ska diskutera revitaliseringen av . Den leds av kvinnliga FN-ambassadör och manliga FN-ambassadör. På dagordningen för ett möte som ska äga rum står just nu valet av FN:s generalsekreterare. Jag är övertygad om att frågan kommer att tas upp, nämligen hur kandidater kan tas fram och också, givetvis, från enskilda länders sida möjligheten till en kvinna på denna post.