prot · GT09140 · 2006-06-13 00:00:00 — Den ska vi ha kvar, och den ska också utvecklas. Jag yrkar avslag också på den reservationen. Sedan gäller det konsumentvägledning. En utredning som har gjort visar att kommuninvånarna tycker att konsumentvägledarna gör ett bra jobb, men att de är svåra att få tag på. En konsumentvägledare säger: Det är viktigt att nå särskilt utsatta konsumenter, framför allt ungdomar, ekonomiskt svaga grupper, lågutbildade och medborgare med dåliga kunskaper i det svenska språket. Vi kanske mer borde fundera på hur vi ska utforma verksamheten för att bättre stödja dessa grupper. PRO i har skapat en egen konsumentinformation som bemannas av två medlemmar som har en speciell kompetens. Den ena är en före detta konsumentvägledare, den andra är en facklig representant som har varit ansvarig för konsumentfrågor. De säger att de får många frågor om garantier, reklamations- och bytesrätt. De får informera om skuldsanering, bostadsbidrag, med mera. Det är viktigt att förbättra konsumenternas trygghet när de ska handla, för det är vad de har behov av. Vi tycker att den kommunala konsumentvägledningen är en viktig del för att nå konsumentpolitikens mål. Verksamheten borde finnas på många fler platser än var den finns så att alla kommuninvånare hade tillgång till vägledning. Det vore också bra om mindre kommuner kan dela en konsumentvägledning. I det här sammanhanget är det väldigt bra att man utvecklar telefonservicen på . Då kan man avlasta med mycket rutinarbeten. Det är i den uppsökande verksamheten man når de svaga grupperna. I den konsumentvägledning som fanns i i , som är ett av våra riktigt invandrartäta områden, hade man mycket uppsökande verksamhet. Man vet att det gav ett väldigt gott resultat. Nästa fråga gäller kunskapsuppbyggande. Det handlar om skola och konsumentpolitik. Skolan på grundskole- och gymnasienivå bör ge denna kunskap. Det sker ofta i hem- och konsumentkunskap och i samhällskunskapen. har jag motionerat i dessa frågor, med inte så gott resultat. Tyvärr gick det inte heller under den borgerliga majoritetsperioden. Vi som är särskilt intresserade av de frågorna får nog göra ytterligare en insats för att nå lite längre. Min förhoppning är att det ska ske . Man ska också komma ihåg att det inte bara handlar om skolan, utan man kan också få information om konsumentfrågor via bildningsförbund, olika föreningar och medierna. Jag yrkar avslag även på denna reservation. Sedan gäller det enskilda reservation om en lagkostnadskommission. Jag kan inte låta bli att kommentera den. Det är konstigt att man alltid talar om kostnader för konsumentvägledning. Hur vore det att vända på saken och tala om vinsten med konsumentvägledning? Det tycker jag att ska fundera på till nästa mandatperiod. Nästa fråga gäller konsumenträtten inom offentlig verksamhet. Vi har haft uppe den frågan till debatt förut. Vi socialdemokrater vill i den offentliga verksamheten ha hög kvalitet och starkt brukarinflytande. Men vi vill inte blanda ihop detta med konsumentjänstlagen. Vi tycker inte att man kan jämföra skola och vård med tv-köp och skomakare. Det är inte samma sak. Vi har patientombudsman, patientnämnder, medborgarkontor och politikerjourer. Sedan har vi, som vi har , allmänna val. Då kan man använda sig av det. Sedan tycker jag i och för sig att man ska se över lagstiftningen på den offentliga sektorn och förändra den. Sedan har vi reservationen om prisinformation. Prisinformationen är en viktig del av konsumenträtten, tycker , och det är bra. Men sedan kommer det: regelverket är dock för detaljrikt i vissa avseenden, och det gäller tydligen skyltningsreglerna. I som föregick lagen kan man läsa: Konkurrenspolitiken verkar på flera olika plan, och de konkurrensfrämjande åtgärderna kan bestå dels av olika typer av ingrepp med stöd av konkurrenslagstiftningen, dels av information som ökar kunskapen hos de aktörer som är verksamma på den aktuella marknaden. För att marknadsekonomin ska fungera krävs välinformerade konsumenter. Vidare sägs: Prisinformation i skyltfönster stärker avsevärt konsumenternas förutsättningar att göra väl underbyggda val. Det är en tolkning som vi socialdemokrater står bakom. Jag yrkar avslag också på den reservationen. ser jag att min talartid har runnit i väg. Jag avslutar därför mitt anförande. berörde reservation 32. Det kommer säkert repliker om den. Detta är mitt sista anförande. Jag vill tacka i . Det har varit en alldeles fantastisk tid, både att få vara med och påverka politiken men också lärorikt och givande på många sätt. Jag vill rikta ett varmt tack till alla riksdagskamrater i alla partier i utskottet och i övrigt. Sedan vill jag inte minst rikta ett varmt tack till underbara personal. Det gäller naturligtvis utskottet men också all annan personal som alltid ställer upp på ett fantastiskt sätt både i vardagen och i krissituationer, och det har det hunnit bli några . Det enda jag kan tycka är tråkigt är att detta är lagutskottets sista debatt. Det är både tråkigt och onödigt, för att uttrycka mig försiktigt. Hade alla i lagutskottet varit lika eniga i kammaren som i utskottet och röstat emot eller avstått hade det kunnat undvikas. Men sådant händer inte i den politiska världen som är så reglerad. Jag hoppas ändå att våra frågor, som är så viktiga för den enskilde medborgaren, ska få sitt berättigade utrymme i den fortsatta debatten. Tack för mig! 89 () replik: Först och främst tycker jag att det var intressant att i sitt anförande inte på något sätt kommenterade den övergripande kritiken mot att konsumentpolitiken håller på att laddas med en massa andra mål som handlar om att säga åt konsumenterna vad de ska välja. Jag själv räknade upp en rad punkter i mitt anförande där jag tycker att konsumentpolitiken är inne på en farlig väg när man säger åt konsumenterna att de väljer fel. Jag tycker att det vore värdefullt om tog sig tid att kommentera detta. Det andra jag vill ta upp är hur viktigt det är med konsumentvägledning. Där är vi fullständigt överens, både inom den borgerliga alliansen som ju utgör majoritetsalternativet inför årets val och den socialdemokratiska minoritetsregeringen. Men vi tycker att det är viktigt att peka på det ansvar som kommunerna själva har inom ramen för det kommunala självstyret. Det är inte vi här i som ska bestämma ifall två kommuner ska samarbeta om en konsumentvägledare. Här finns det ett viktigt ansvar för kommunpolitikerna själva att ta. Problemet är att talar om olika saker som är viktiga, men det kommer inga konkreta besked i propositionen. tog upp vad frivilligorganisationer kan göra, till exempel. Det kommer inte en enda krona mer i pengar till konsumentorganisationerna i propositionen. Det är ett rent nollsummespel. säger att hon inte vill stärka möjligheten att tillämpa konsumenträtt på offentligt finansierad verksamhet. Låt oss för all del föra den juridiska diskussionen! Vilka andra sätt vill ni arbeta för, då? Vi i lägger till exempel fram förslag om en stärkt omsorgsgaranti inom äldreomsorgen som fungerar offentligrättsligt och inte civilrättsligt. Den röstade ni ju också emot. Vad är det för konkreta besked som ni har? Det enda ni har är att rösta nej till alla de konkreta förslag som kommer från den borgerliga alliansen. 90 () replik: När det gäller att vi skulle tala om vad konsumenterna ska köpa skulle jag vilja säga att läser propositionen som en viss potentat läser . Jag kan inte tolka det på det viset. Vi lever tydligen i två helt olika världar. Jag har sagt här kanske alldeles för många att kunniga konsumenter är trygga konsumenter. Trygga konsumenter vågar handla. Upplysta konsumenter pratar om de olika sätt som man kan få kunskap på. Men var står det att vi ska välja? Vi säger att vi vill styra konsumenterna mot etisk konsumtion. Vad är det? Jo, det är att man talar om vilka olika etiska ställningstaganden som man kan göra. Sedan är det väl upp till den enskilda konsumenten var man handlar. Du kan ta det här med jämställdhetsmärkning, som din partivän så förtjänstfullt har utrett. Det är ju en upplysning till oss konsumenter om hur vi kan välja på olika sätt. För mig kan det aldrig vara att vi talar om för någon hur man ska välja. Men det är självklart att vi vill slå vakt om de svaga grupperna. Vi säger inte nej till allting när det gäller den offentliga sektorn. Vi har andra värderingar och andra sätt att arbeta på än vad den borgerliga alliansen och har. Vi ser inte på samma sätt på de här frågorna. 91 () replik: Problemet är inte vad står här i talarstolen och säger. Problemet är vad som står i propositionen. får ursäkta, men det är faktiskt propositionen som kommer att vara styrande för hur konsumentpolitiken kommer att utvecklas. Där sätter skrivningarna om till exempel etisk konsumtion likhetstecken mellan social hållbarhet, etisk konsumtion och de olika enskilda system för etisk märkning som finns på marknaden. Detta ser jag som ett stort problem, för de etiska märkningarna är någonting som för vissa konsumenter kan vara bra konsumentinformation. Det är ju en del av den fria opinionsbildningen, som vi vill slå vakt om i samhället. Detta är ingenting där staten ska säga att man väljer fel eller väljer rätt. Men det är faktiskt det som står i propositionen att man ska främja denna form av konsumtionsval. Det är vad som står. Jag måste påminna om en sak. Jag tycker att det var intressant att hon tog upp jämställdhetsmärkning. Det är ju ett märkningssystem som propositionen slår fast att man inte ska införa på statlig väg. Det har jag stor respekt för; jag ansluter mig till den bedömningen. Jag tycker att jämställdhetsfrågor är extremt viktiga att driva i ett konsumentperspektiv. Vi som konsumenter ska använda vår konsumentmakt till att säga ifrån till de näringsidkare som spelar på könsrollsfördomar och uppmuntra dem som arbetar medvetet med att behandla konsumenter jämställt. Men de enskilda valen är inte heller någonting som kan styras från statens sida. Därför har också regeringen sagt att man inte kommer att medverka till något statligt system. Det får i så fall hanteras med den enskilda opinionsbildningen. Det är det som jag undrar över. Ser inte problemet med denna styrning som ligger i propositionens resonemang på andra områden? 92 () replik: Jag höll på att gå in på del här förut. Hon återkommer till den delen sedan. Eftersom vi nu har delat upp det så vore det fel av mig att gå in på den delen. Jag tycker ändå att jämställdhetsmärkning skulle kunna vara en bra lösning. Personligen tycker jag att om jag får mer upplysningar om vad som är jämställt och inte så ger det mig vägledning när jag ska handla. 93 () replik: Jag vill börja med att påpeka för och även för andra debattörer att det borgerliga partisamarbetet heter . Det vore artigt om Socialdemokraterna också kallade det för det. Men det kanske är att hoppas på för mycket. inledde sitt anförande med att säga att konsumentpolitiken ska få den status som den förtjänar. Detta är hennes rum. Jag vill bara göra klart att utgångspunkt är att detta är ett stort, viktigt och växande civilrättsligt politiskt område som ska tas på största allvar. Det har en hög status. Det berör många människor. Det berör förstås svenska konsumenter och även svenska företagare. är det alltså ett stort och mycket viktigt politiskt fält. Det tar upp mest tid till att kommentera är just frågan om konsumentvägledning. Det kanske är ett bra exempel, för det visar lite grann på skiljeriktningarna. Det är storskaligheten, det är centralstyret och det är lösningar i skala 1:1 som präglar Socialdemokraternas konsumentpolitik. Det finns statliga utredningar som visar att det är av kommunens utgifter som är uppbundna och uppknutna till statliga åtaganden, som staten har lagt på kommunerna. tycker förmodligen att detta ska uppåt. Jag vet inte vad hennes siffra är 90 eller , kanske. Det är lätt att stå i talarstol och prata om vikten av att det ska vara konsumentpolitiska vägledare ute i våra kommuner. Men det får konsekvensen att det blir prioriteringar som går ut över äldrevården, över skolan och över andra av de kommunpolitiska åtaganden som finns. Det är det pris man får betala för att Socialdemokraterna vill centralstyra svenska folket ännu mer. Det blir konsumentvägledning i skala 1:1 på bekostnad av äldrevården, på bekostnad av sjukvården och på bekostnad av satsningar på skolan. 94 () replik: Det gäller först det här med B-alliansen. Det var faktiskt som var här i och drog några undersökningar som använde detta uttryck. Jag tycker att det på ett enkelt sätt sammanfattar det samarbete som ni har på er sida. Men om ni föredrar det så får väl jag säga det borgerliga samarbetet. Det andra tycker jag verkar vara väl långt och krångligt. Konsumentpolitiken ska få den status den förtjänar. Med detta menar jag naturligtvis inte för oss som sitter här vi som arbetar i lagutskottet. Jag utgår från att för oss är detta ett alldeles speciellt intresse. Men kan väl ändå inte påstå att alla politiker och alla i tycker att konsumentpolitiken är den viktigaste frågan och har insett vilken betydelse den har? Det tycker inte jag, men det är väldigt bra om det är så. Jag tycker nog att fler borde inse hur viktig konsumentpolitiken är för människor i vardagen. Sedan har vi påståendet om att om man har ett aktivt konsumentarbete i kommunen, alltså en konsumentvägledning, skulle skola, sjukvård och äldreomsorg få stå tillbaka för det. Jag bara häpnar. Vi pratar om en enda person. I är det visserligen några personer som arbetar, och de gör en jätteinsats. Jag är övertygad om att de tjänar pengar, både åt kommunen och åt enskilda medborgare. Inte behöver man dra till och säga att det skulle ha betydelse för den kommunala servicen. Det var det mest överdrivna jag har hört. 95 () replik: Låt mig börja med att säga att jag visst tror att konsumentpolitiken har en stor status, inte bara här i kammaren utan ute hos svenska folket. Svenska folket bryr sig om låga priser. Det är ett problem för människor med låga inkomster utanför det här huset att vårt kostnadsläge, att handla mat och kläder, är mycket högt. Det är tydligen inte en efterfrågan på politiken som känner av, men det gör jag. Det är för höga priser i vårt land. Det är för kostsamt att handla mat. Priserna behöver pressas. Detta är sannerligen ett konsumentintresse, och det har hög status hos svenska folket. Det vill jag med bestämdhet slå fast. Det är klart att som nu uttrycker det, med en nyanställning i kommunen, kommer det inte få några konsekvenser för skolan eller för äldrevården. Men du måste ju se hela bilden och alla de beslut som fattas här i . av de svenska kommunernas utgifter är styrda av statliga riktlinjer och åtaganden som kommunerna har mot staten. Konsekvensen av denna socialdemokratiska centralstyrning, , är att kommunpolitiker i alla läger, både socialdemokrater och andra, får stå till svars för sina väljare, sina grannar och sina vänner och göra de tuffa prioriteringar som du, med sådana här beslut, skickar till dem. De får göra dessa avvägningar. Sedan pratar man om att det är svårt att rekrytera människor att kandidera till kommunfullmäktige, och då är detta en del av problemet. Det var bra att vi fick den här diskussionen. Den visar den centrala skillnaden mellan konsumentpolitik och Socialdemokraternas. Det ena är mer centralstyrning och mer av lösningar i skala 1:1. Jag tror att det är just sådant som gör att konsumentpolitiken kanske inte får den respekt som den skulle ha. 96 () replik: Det låter på som om min dröm redan är uppfylld, och då är jag tacksam för det. Jag ser det inte riktigt så. Jag ser att det fortfarande finns ett stort behov av till exempel konsumentvägledning. Den här undersökningen som de kommunala konsumentvägledarna själva har gjort visade att folk tycker att det är viktigt, att de gör ett bra jobb men att det finns ett ännu större behov. Målet är egentligen att man ska ha en konsumentvägledare på 20 000 invånare. Jag tror att det lönar sig för kommunen att föra en sådan politik och ha en sådan konsumentvägledning. Det är jag övertygad om. Vi har haft debatten om centralstyrning och att kommunerna inte har någonting att säga till om så . Vi på den socialdemokratiska sidan samarbetar med våra politiker i kommuner, regioner och landsting. Vi ser inte problematiken på det sättet. Vi stöder naturligtvis vår egen politik. Vi ser inte problemet såsom gör det. 97 () replik: Jag har en annan anledning att ta upp frågan om det överbelastade . Jag nämnde detta i mitt anförande. Förra vann en borgerlig reservation kammarens gillande. Reservationen gick ut på att myndighetsutövning borde separeras från de opinionsbildade uppgifterna. Verksamheten borde begränsas till de rent produktkontrollerande uppgifterna samt tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad. Det har då regeringen, gissar jag, försökt att i någon mån efterkomma. Min fråga till är den fråga som jag ställde i anförandet. Det står i betänkandet att enligt utskottets mening är det inte lämpligt att nu gå längre i denna strävan. Hur kommer det sig att och utskottet kan bedöma detta? 98 () replik: Översynen av och organisation pågår ju kontinuerligt. Det finns en hel del olika utredningar. Flytten och översynen av hur man arbetar på pågår också . Vi har alltså inte för avsikt att genomföra några förändringar för tillfället, precis som det står i betänkandet. 99 () replik: Jag hör vad säger. Men faktum kvarstår, majoriteten i har givit regeringen ett besked om vad som bör ske. När vi läser propositionen kan vi inte finna att man uppfyller det som har önskat. är ju svenska folket, och jag undrar om och tycker att det är väldigt viktigt att se till att det som och svenska folket har bestämt genomförs, och att det genomförs . 100 () replik: Ja, vi går snart in i en ny mandatperiod, och då får vi se hur det ser ut. Det är klart att vi betar av alla de beslut som fattas i . Men det är helt omöjligt att göra någonting åt alla önskemål som kommer från på en gång. Det är så att vissa frågor blir liggande längre än andra. Den här frågan har ju inte legat särskilt länge, så jag har inte särskilt dåligt samvete för det. 101 (): Jag vill fokusera på två reservationer och framför allt inrikta mitt anförande på de områden där vi i de gröna har en direkt påverkan på hur majoritetsförhållandena faller ut här i . Först vill jag yrka bifall till reservationerna nr 5 och nr 12. Jag utgår ifrån att tjänstgörande talman uppfattar majoritetsförhållandena så att vi slipper en tidsödande votering. Det handlar om dubbla roll att både vara tillsynsmyndighet och ha en opinionsbildande roll. Det är helt klart splittrande. arbetar med konsumentfrågor av skiftande slag som reklam, avtalsvillkor, konsumentinformation, hushållsekonomi, varors och tjänsters säkerhet, kvalitet och miljöpåverkan. Vi har tidigare hört argumentera mycket väl när det gäller den här mångfalden av uppgifter som har. Det är väldigt många uppgifter. Men har ju bara hand om tillsyn och opinionsbildning för den del av konsumtionen som vi gör som enskilda personer. När det handlar om vad vi handlar tillsammans via det offentliga, så kallad offentlig upphandling, är det andra som har tillsynsansvar och rådgivande funktion. Den offentliga upphandlingen omfattar enorma ekonomiska värden och påverkar marknaden. Den har stor betydelse för konsumtions- och produktionsmönster. Det är precis det som ligger under ansvarsområde, men det är dock inte de som har hand om det. Det är inte bra att liknande ansvar fördelas på olika myndigheter eller att myndigheter har dubbla roller. Därför yrkar de gröna bifall till de här två reservationerna, nr 5 och nr 12, och det hoppas vi få majoritet för i morgondagens votering. 102 (): Jag kommer att tala om handlingsplanen för hållbar konsumtion för hushållen. Även producenterna är naturligtvis viktiga i det här sammanhanget, men regeringen har valt att spara det till en egen handlingsplan. Det här handlar alltså enbart om hushållens konsumtion. Vad är då hållbar konsumtion? Man kan säga att det finns fyra speciellt viktiga faktorer. Det handlar om en konsumtion som främjar hälsan och miljön. Det handlar om en konsumtion som fungerar med människors privatekonomi och även bekämpar orättvisor, både i samhället här men också globalt. har av världens befolkning, men vi står för av konsumtionen. Det är alltså en ganska stor konsumtion i det perspektivet. Regeringen har tre mål. Det handlar om att se till att det finns förutsättningar för en hållbar konsumtion. Det gäller inte minst samhällsplanering, till exempel tillgång till kollektivtrafik. Det gäller även motivation för konsumenterna. Här handlar det om ett utbud, till exempel av varor till rimliga priser. Ett konkret exempel är att se till att frukt och grönsaker inte är för dyra, för då finns det en motivation att handla nyttigt. Det handlar också om engagemang i de här frågorna. Som en röd tråd löper kunskap. Det handlar inte om att tvinga konsumenterna att göra vissa val, utan det handlar om att man ska få kunskap så att man kan göra de här valen, både utifrån ekonomi och utifrån till exempel etisk märkning. Man gör själv valet om man tycker att det här är viktigt eller inte, exempelvis om man tycker att det är viktigt om den matta eller fotboll man köper är tillverkade av barnarbetare eller inte. Om man tycker att det är viktigt att varan inte är tillverkad av barnarbetare tror jag att det kan vara värdefullt att man faktiskt har en etisk märkning som garanterar att till exempel den här fotbollen inte är tillverkad av barnarbetare. Detta är alltså någonting som snarare stärker konsumenterna än lägger någon speciell pålaga på dem. Sedan är det ytterst det fria valet som styr vad man vill köpa. Det är också en del saker som kommer att mätas för att se hur utvecklingen ser ut. En av de sakerna är övervikt och fetma. De allra flesta bedömer att detta är en av de största folkhälsofarorna framöver. Vi går i viss mån mot samma utveckling som i . Lite övervikt är absolut inte skadligt, men det är när den når skadliga nivåer som vi måste bekämpa den. Det handlar om en explosion av diabetes och hjärt-kärlsjukdomar inte minst, som alltså kommer redan hos barn och ungdomar i vissa fall. Detta måste bekämpas, och det tycker jag har ett väldigt nära samband med hållbar konsumtion om man ser det i ett bredare perspektiv där det inte bara handlar om miljö utan även folkhälsa. Även människorna ska hålla . Det är viktigt att ekologiska livsmedel finns till rimliga priser och att det finns ett utbud så att man kan välja det när man går och handlar. Hushållen står för en rätt stor del av energianvändningen, och det är också viktigt att se hur det går till och möjligheten till miljövänlig energianvändning. Sedan gäller det också avfall och utsläpp, inte minst från bilar. Jag vill säga något om de motioner som kommit in. Det finns en motion som handlar om möjligheten till odling nära det ställe där man bor. Det tror jag är viktigt, både från folkhälsosynpunkt man mår bra av att vistas i naturen och odla och från miljösynpunkt man mår bättre i en grönare miljö. Detta förutsätter vi att regeringen tar hänsyn till framöver, även i samhällsplaneringen, och det är också någonting som regeringen håller på med. När det gäller konsumentpolitiken, att man inte ska styra konsumenterna, finns det ett förslag i en motion. Där säger vi definitivt nej. Som vi ser det handlar det snarare om att ge konsumenterna fler valmöjligheter genom information och ett gott utbud. Finns det inte ett utbud av till exempel ekologiska varor, hur ska då konsumenterna kunna välja det? Vi ser det alltså inte alls på det sättet. När det gäller de saker som ska mätas finns det faktiskt vissa saker som föreslås i en motion som mycket väl skulle kunna vägleda regeringen i det fortsatta arbetet. Det handlar om att se till det totala ekologiska avtryck som man gör, alltså allt man gör i sin konsumtion som påverkar miljön.