prot · GT0997 · 2006-03-29 00:00:00 — Är det bara mat och husrum, eller är det andra saker också som vård och så vidare? Hur ska det kunna upprätthållas? Sedan har vi principen om icke-diskriminering. Vi har den principen när det gäller människor som kommer från andra länder att man har samma rättigheter och skyldigheter som alla andra. Det är en grundprincip i svensk flyktingpolitik liksom i svensk integrationspolitik. Då måste man fråga sig: Om vi har försörjningsansvar för vissa människor i det här landet men inte för andra, hur går det ihop? Det är en inte helt okomplicerad fråga. Då är nästa steg: Om vi öppnar för människor, gamla mamman, att komma och inte har ett försörjningsansvar måste vi titta på kostnader, för det handlar också om det. Det är precis den här diskussionen som jag tror kommer upp och då vi verkligen får tränga in i de här frågorna och har remissvaren på utredningen. 88 () replik: Jag fick inte något svar på min sista fråga, den om migrationsministern kommer att vidta åtgärder för att se till att inte fler personer, oavsett ålder, hamnar i den situationen att man separerar par som lever samman och väntar barn. 89 Statsrådet () replik: Som jag sade i mitt svar till är huvudregeln att man åker till sitt hemland och söker därifrån. Det innebär ingen familjesplittring att en person åker till sitt hemland och söker ett tillstånd därifrån. Det är huvudregeln, och den ska vi upprätthålla. Sedan har vi också, som jag sade, undantag från detta när det inte är rimligt, när det inte är skäligt att ställa gällande krav. När det till exempel handlar om en familj som har barn eller väntar barn bör man kunna göra avsteg från regeln. Självklart följer jag tillämpningen av reglerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Vissa radio- och tv-frågor Föredrogs betänkande 2005/06:KU30 Vissa radio- och tv-frågor (skr. 2005/06:66). 90 (m): Det KU-betänkande som vi nu ska behandla rör regeringens skrivelse om digital distribution av ljudradio och några motioner med anledning av den här skrivelsen. tas ett antal motioner om radio- och tv-frågor upp från den allmänna motionsperioden . De tas upp i förenklad ordning. Det beror på att de här frågorna har varit föremål för utskottets närmare prövning tidigare , och jag ska därför avstå från att nu ånyo i detalj beröra just dem. Vi moderater anser att regeringens förslag i skrivelsen, alltså att upphöra med det ensidiga utvecklandet av den så kallade DAB-tekniken, digital audit broadcasting, är väl betänkt. Utvecklingen på det digitala området går snabbt. Det här beslutet hade i och för sig kunnat tas tidigare, eftersom det har stått klart att satsningen på DAB-tekniken inte blivit den framgång man först trodde på. Ett relativt litet antal hushåll har till exempel skaffat sig den typ av radiomottagare som krävs för att ta emot sändningar med den här tekniken. Satsade resurser på utveckling och utbyggnad kan därför knappast anses ha stått eller stå i rimlig proportion till förväntad anslutning hos lyssnarna eller till andra fördelar. I all synnerhet, herr talman, framgår det här som uppenbart när man betänker att det parallellt med DAB även har utvecklats och utvecklas andra och bättre, eller i varje fall minst lika bra, men billigare digitala sändningstekniker som givetvis också lämpar sig väl för en radio i allmänhetens tjänst, så kallad public service. Vi moderater har alltså inte reserverat oss mot regeringens förslag, men däremot i ett särskilt yttrande velat understryka vår positiva hållning till att en fri radio får fortsätta att utveckla sig med olika tekniker, med olika plattformar för att möta publikens önskan om valfrihet och programformers mångfald. Vi ser gärna att olika former av frifinansierad radio på lokal, regional eller nationell nivå får möjlighet att utvecklas under likvärdiga konkurrensvillkor. Härigenom kan man också driva fram ett effektivare utnyttjande av tillgängliga utrymmen på olika frekvensband. Till sådana villkor hör till exempel längre tillståndsperioder under vilka man också kan medges rätten att ändra programprofil och ägarförhållanden, möjlighet att genom nätverkssamarbete sända rikstäckande radio med mera. Än friare radio och tv, också för den delen i yttrandefrihetens och demokratins tjänst, med andra ord. 91 (): har kritiserat regeringen för den ensidiga satsningen på en viss teknik, den som kallas DAB. Vi har hävdat att staten bör vara neutral i förhållande till olika tekniker och låta programföretag och lyssnare avgöra i stället. har regeringen lyssnat på kritikerna, och de är förvisso många. Regeringen väljer att avbryta den ensidiga satsningen på DAB, vilket framgår av den skrivelse som vi just nu håller på att behandla. har fått ett antal motioner avstyrkta, som behandlas i så kallad förenklad ordning. Vilka de är framgår av reservation 5. Jag vill därför ta upp politik när det gäller radio- och tv-frågor som också framgår av våra tidigare avslagna motioner. Frihet och mångfald är ord som hör intimt samman med , vare sig det gäller mediepolitiken eller andra politikområden, kultur, utbildning, vård och vad det nu kan vara. har i hög grad medverkat till att bryta statliga monopol såväl inom radio- som inom tv-området. Men för att det inte ska råda något missförstånd vill jag ändå säga att vi inte har någonting emot public service, tvärtom. Den ska finnas, och den är bra. Sedan kan man alltid diskutera innehåll och utformning. Mångfald är viktig i allt liberalt tänkande. Mångfald och valfrihet gör livet rikare och får också oss att växa som människor. En lång rad folkpartikrav har således förverkligats . Det gäller till exempel tillstånd till reklamradio, markbunden reklam-tv-kanal och just närradio. Det finns fortfarande mycket att göra. har vi också den nya tekniken som man måste ta med i beräkningarna. När det gäller medier måste vi numera räkna med Internet som en väldigt viktig faktor. Det finns också en uppsjö av självständiga nättidningar och alla dessa bloggar. Det behövs nytänkande när det gäller mediepolitiken i Internetåldern. Vad händer till exempel med tv-licensen när vi kan se på tv på datorn? Vad är det för vits med reklamfria kanaler om kanalbegreppet saknar sin betydelse? Varför fick privata radio- och tv-kanaler sist av alla jämförbara länder? Vad händer med det svenska språket och den svenska kulturen när globaliseringen ensidigt gynnar engelskan? Ny teknik kommer att totalt förändra förutsättningarna för public service. Tendenserna är redan nu mycket tydliga. Det nya är teknikneutralitet. Det är, som jag tidigare uppehöll mig vid, knappast någon skillnad på datorn och tv:n. Vi hör radio på datorn och tar emot mejl på telefonen. Det blir alltmer absurt att olika tekniker har olika regler. Den audiovisuella industrin är en tillväxtfaktor. ligger långt framme när det gäller telekom och Internet. När de industrierna smälter samman med traditionella massmedier finns det stora möjligheter för svenska företag och svenska jobb. Men det ställer också krav på moderna regelverk. Utbudet av kvalitet, svensk kultur och bildning i massmedierna är otillräcklig. Det gäller radio och tv, film, Internet och tv-spel. Det svenska språkområdet är litet. I globaliseringens tid är de program som kommer på engelska så billiga att de lätt tränger undan de svenskspråkiga programmen. Vi behöver naturligtvis förströelse. Men om det alltmer går ut över fördjupningen uppstår problem. Det är ovedersägligen så att mediepolitiken står inför en mycket spännande utveckling. Det är en utveckling som vi här i inte har kunskap och fantasi att föreställa oss hur långt den kommer att leda. Men låt oss vara öppna och vaksamma över utvecklingen. Jag står naturligtvis bakom reservation 5, men jag avstår från att yrka bifall till den. 92 (): Vi behandlar i den här debatten betänkande KU30 Vissa radio- och tv-frågor. Det gäller dels regeringens skrivelse med anledning av att man stoppar digitaliseringen av radion, dels motioner från allmänna motionstiden som behandlas i ett förenklat sammanhang. Jag har sagt att jag egentligen inte gillar den här situationen. Men man har ändå möjlighet att på det här sättet debattera frågeställningar som har lyfts fram under allmänna motionstiden. Yrkandena 310 i vår motion behandlas på det förenklade sättet, och jag ska säga någonting om dem. Väldigt många av dem rör viktiga frågor i mediepolitiken. Först och främst har vi länge drivit kravet att vi vill ha en allsidig och relevant utvärdering av verksamheten hos och tv. Det finns i den allmänna debatten många kritiska synpunkter på sätt att arbeta. Det är verkligen att man gör en relevant utvärdering av den verksamheten och ser hur man vill ha det för framtiden. Bara diskuterade jag med ledande journalistföreträdare. De var väldigt kritiska mot hur agerade. Det finns anledning att utvärdera den. När det gäller reklamtiderna i både radio och tv finns en del synpunkter att lyfta fram. Det finns inga överordnade krav på när det gäller reklamtiderna i den kommersiella lokalradion, om man nu kan tala om lokalradio längre. Det är nätverk som finns över nästan hela landet. Vi har väldigt restriktiva regler för den kommersiella radion. Där tycker vi att man kunde lätta upp den möjligheten. Radioföretagen har själva ett intresse att inte har så stora reklamsjok att de stöter bort lyssnare. Det är rimligt att de borde få göra den avvägningen själva. När det gäller radio- och tv-lagens regler för televisionen är de också mycket mer restriktiva än vad tv-direktivet säger. Man kan titta på åtminstone en del av våra nordiska grannländer som ligger på maximitiderna för reklam. Fakta som sänder från kan till exempel tillämpa de finländska bestämmelserna i detta avseende, och det är då mer gynnsamt än de svenska bestämmelserna. Vi har också pekat på att det vore att man förändrade riksförbudet för programutbudet i närradion. Jag ska inte fördjupa mig vidare i dessa frågor. Vi har haft häftiga debatter om sändningsplikten. En väldigt viktig punkt som följer som en konsekvens av den debatten är att man måste öppna för konsumenternas möjlighet att välja tv-utbud där det finns kabelmonopol, eller hur man nu ska uttrycka det. har vi i teorin en valfrihet mellan satellitmottagningar, det digitala marknätet eller kabelnäten. Men för många konsumenter är det begränsat till att man bara kan utnyttja kabelnäten. Det minskar konsumenternas valfrihet. Där finns nog en hel del att göra. Man måste komma med ett nytänkande. Det har man gjort när det gäller telenätet, järnvägsnätet och också elnäten, och så vidare. Man måste se infrastrukturen och ge olika aktörer möjlighet att utnyttja infrastrukturen om man inte kan lösa det på annat sätt. Sedan till det som behandlas i KU30. Här är det ett väldigt intressant ställningstagande med anledning av vår motion. Jag vill gärna citera det ställningstagande som står i KU30. Inför den nya tillståndsperioden har regeringen aviserat en proposition till om radio och tv i allmänhetens tjänst. Vissa av de önskemål som framförts i följdmotionerna och som rör SR:s programverksamhet säkerställande av sådana radioprogram som SR Radio sänder för minoriteter, däribland de finskspråkiga sändningarna, och eftersatta grupper samt ett uppdrag för företaget att fortsätta dessa sändningar i det marksända digital-tv-nätet bör enligt utskottets uppfattning närmast behandlas i samband med behandlingen av den propositionen, det vill säga den så kallade public service-propositionen. Det är ett intressant konstaterande. Det är bara det att den propositionen behandlas i kulturutskottet. Hade utskottet varit konsekvent i den här delen skulle det ha skickat över de motionsyrkandena till kulturutskottet. Så här kan man egentligen inte göra när man hanterar motionsyrkanden. Man hänvisar till ett annat utskott som inte har tillgång till dessa yrkanden. Det är väldigt roligt och intressant. Trots att jag varnade utskottet för den här delen valde man ändå att använda den här typen av formulering. Det är viktigt att man utnyttjar frekvensutrymmet på bästa sätt. Vi har i vår motion speciellt pekat på detta, även om själva yrkandet blev lite konstigt formulerat. Förutsättningarna för att använda det marksända digitala tv-nätet även för radiosändningar vore positivt. I den delen borde man initiera en lösning. Jag vet att även tycker att det är väldigt intressant att man tar tag i de frågorna. Vi hoppas att man kan hitta någon lösning för den delen. Digitaliseringen på det här området är ofrånkomlig. Det handlar nu om på vilket sätt man genomför processen. Det är väldigt intressant. Som representant för partiet i mediefrågorna blir jag uppvaktad av olika företag. Vid en träff med MTG Radio redogjorde de för en mycket intressant utveckling i . Där har man analoga sändningar och kan lägga in digitala signaler i samma utrymme. Då konstruerar man apparater som gör att man kan se om man har en digital signal eller inte. Det gör att man kan få en smidig övergång från den analoga sändningstekniken till den digitala. Det är den typen av lösningar som jag tror att man måste jobba mycket mer med i för att anpassa situationen. Den analoga tekniken är helt enkelt ute. Om man ska försöka illustrera kan man säga att vågorna tar ett stort utrymme i etern som gör att man inte kan utnyttja detta maximalt, medan de digitala signalerna så att säga är raka. De tar minimalt utrymme och stör inte varandra. Där finns det alltså mycket att göra framöver. Digitaliseringen har alltså kommit för att stanna det är bara det att den inte ska stanna upp, herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 1. 93 (): Det här är ett betänkande baserat på regeringens skrivelse där man berättar att den DAB-satsning som förevarit nu upphört. Från vår sida har vi förståelse för den slutsatsen. Det är, precis som sade avslutningsvis, inte detsamma som att digitaliseringen av radion upphör, utan det är mera DAB-satsningen som det handlar om. Det finns andra möjligheter som det är viktigt att följa. Det är viktigt att naturligtvis finns med. Det är viktigt också därför att hela , alla människor som finns hos oss, ska ha tillgång till radiolyssning på goda villkor. Det här ställningstagandet innebär dock att den gamla bilden från inte längre gäller och är aktuell, nämligen en fråga som vi länge har sett som en lösning, intimt kopplad till DAB-sändningarna, nämligen möjligheten att få kommersiella nationella radiosändningar. Vi utgår, herr talman, från att den frågan inte faller med detta ställningstagande utan att man måste söka de lösningarna i andra former än det som Digitalradiokommmittén har föreslagit. Här avser vi att återkomma. I samband med den här skrivelsen och med regeringens beslut finns det en del oro, nämligen beträffande att sändningar som haft särskilda mottagargrupper etcetera inte längre skulle få samma tillgång. Från vår utgångspunkt förväntar vi oss att de frågorna får en lösning så att man inte försämrar eller försvårar tillgängligheten eller tillgång till lyssning för de grupperna. Med det, herr talman, vill jag inte yrka någonting, utan jag tackar för ordet. 94 (): Radio- och tv-frågor behandlas i olika utskott här i . Vi i har att ta ställning till ett antal frågor som bland annat rör avgifter samt frågor om distribution och andra tekniska frågor. I många av dessa frågor finns en samsyn mellan de olika riksdagspartierna. Där skillnader finns bottnar de i synen på public service. Det finns en djup och grundläggande skillnad mellan partierna när det gäller synen att och med dess public service-uppdrag utgör en garant för att mångfalden kan upprätthållas och till exempel minoritetsspråkens ställning inom den offentliga debatten via radio och tv säkerställs. Hos flera av reservanterna finns en oro för att minoritetsspråkens ställning skulle försvagas eller försämras. Jag kan lugna er alla med att regeringen i den avlämnade propositionen Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 tvärtom vidtar åtgärder för att stärka minoritetsspråkens ställning. Därför är det förvånande att se att , ett parti som vill avskaffa public service, är oroligt för att regeringens politik kring DAB-radio skulle riskera att minska möjligheterna för minoritetsspråken att kunna sändas i . I sak är det alltså fel, och tro att kommersiell radio, byggd på marknadslösningar, skulle vara intresserad av att sända på kurdiska och finska är med förlov sagt ganska naiv. Det känns tryggt att veta att det finns en bred uppslutning bakom den svenska public service-modellen här i och att och står ensamma i sin kamp för att kommersialisera svensk radio och television. Det finns i ca 25 miljoner olika radiomottagare. 7 000 av dessa är anpassade till DAB-tekniken. Detta är i sig ett tillräckligt skäl för att inte nu signalera ett stort teknikbyte i . När vi dessutom vet att det finns andra sätt än DAB-tekniken för att sända digitalradio är det helt klart att regeringens bedömning är klok och riktig. Det finns helt enkelt inte något behov hos allmänheten av en utbyggnad av just DAB-tekniken eller en stängning av den nuvarande tekniken. För att en framtida övergång till digital radio ska kunna ske ska inte någon distributionsform i detta läge uteslutas. Genom att förutsättningslöst kan pröva olika tekniker skapas en nödvändig flexibilitet. Den begränsade tillgången till frekvenser, som är en följd av den ohämmade utförsäljning av frekvensutrymme som skedde under tid som kulturminister, kan bli problematisk. finns det dock flera olika sätt att ta emot radiosändningar än det traditionella. Internet, satellit och 3 G-nätet är tre olika sätt som kommit under bara . Regeringen avser dock att via ett uppdrag till Radio- och följa frågan genom att ta fram underlag och få en löpande bedömning av olika tekniker för radio och distribution. Vid behov kommer också initiativ att tas till olika politiska beslut. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkande och avslag på samtliga motioner. 95 () replik: lyssnade uppenbarligen inte på mig ordentligt när jag talade, för jag framhöll faktiskt att inte vill avskaffa public service. Däremot har vi funderingar på om man inte skulle kunna göra public service mycket bättre än det är . Vi har diskuterat möjligheten att ha särskilda public service-fonder som gör att de som gör program skulle kunna ansöka om pengar ur sådana fonder. Det kunde man ju diskutera. Det som är viktigt för oss, herr talman, är att vi inte vill ha en ökad politisk inblandning i public service. Vi menar att det snävar in friheten, och vi är oroliga, därför att det är inte bra för public service. Koncentrationen av privat medieägande är också naturligtvis en potentiell riskfaktor. tog också upp i sitt inlägg att det finns risk att det styr för mycket. Men det finns , vad vi ser, inga tecken på att vi behöver oroa oss för den kommersialiseringen. 96 () replik: I så fall kan jag undra var har hållit till . Det var en exempellös utförsäljning av de privata radiotillstånden som under skedde, och det har inte skett någonting . är det i princip två stora privata aktörer som styr över våra radiostationer. Även om de heter olika så är det ändå fortfarande två aktörer som i princip kontrollerar hela den privata radiosektorn. Det har alltså inte blivit någon större mångfald, trots att det gått ungefär den utförsäljningen skedde. 97 () replik: Jag har inte upplevt att det finns något problem när det gäller den ökade friheten inom radio- och tv-sektorn. Men om Socialdemokraterna nu tycker så illa om den utförsäljning som gjorde och ni haft makten så väldigt länge undrar jag varför ni i så fall inte gjort något åt det. Är det inte så att ni trots allt tycker att det fungerar riktigt bra ? 98 () replik: Det får lyssnarna och tittarna avgöra. Det som vi verkligen gör är att slå vakt om public service och se till att där finns möjligheter. Vi lever i en fri etermarknad . Det var flera som köpte tillstånden, men de tillstånden köptes sedan upp av MTG och andra stora aktörer. Det var alltså en fri marknad när de såldes ut. Trots att de såldes för fantasibelopp var det en fri marknad. Sedan köptes de i sin tur upp så att det i princip är två stora som agerar. Som en motvikt har vi alltså public service. Det bara att se på lyssnar- och tittarsiffrorna. De sjunker när det gäller de privata stationerna. Folk är inte intresserade av att höra samma skvalmusik och samma reklam . Däremot är de intresserade av att lyssna på och titta på med den mångfald som faktiskt finns där och som vi socialdemokrater slår vakt om. Det har i längden visat sig hålla bäst på en marknad där det råder konkurrens. 99 (m) replik: Jag studsade till när nämnde att han ansåg att och var ensamma om att slå vakt om kommersiell radio i . Det är inte riktigt sant. Det är ett ganska falskt påstående. För det första kan jag notera att Socialdemokraterna själva varit med om att fatta det beslut som godkänner och medger kommersiell reklamradio i till exempel lokalradion. Det finns många exempel på det. Det andra jag noterar är att varken eller föreslagit nedläggning av public service. Vi har möjligen uttalat en strävan efter att få en lite smalare och vassare public service-tv och -radio som kan koncentrera sig på den typen av programinnehåll som de kommersiella krafterna inte kan klara. Det innebär naturligtvis också en viss bredd i programutbudet. Det är alltså inte sant att vi vill avskaffa public service. Vi vill slå vakt om public service. Vi har till och med vänt oss mot det gamla moderata förslaget att vi skulle sälja ut den ena av tv-kanalerna. Vi behåller gärna både och numera. Påståendet är alltså något ogrundat. 100 () replik: Jag vet inte om det är så ogrundat. säger att man slår vakt om public service, men det gör man inte. I retoriken säger man att man vill att den ska vara smalare, men vad är det i så fall som ska vara kvar i public service? Är det bara de absolut smalaste programmen? Är det enbart program på minoritetsspråken, som ju har ett väldigt begränsat antal tittare och lyssnare? Är det bara de som ska vara kvar, eller vad är det som ska vara kvar i public service? Ska inte public service få lov av konkurrera på marknaden även när det till exempel gäller de populära programmen? Ska inte public service få lov att sända och dokusåpor precis som alla de andra? Menar att staten ska gå in och styra vad som ska sändas i public service, eller ska de få delta på den fria marknaden? 101 (m) replik: När vi talar om de smalare programkategorierna gäller det just samhällsprogram, program för språkliga minoriteter, utbildningsprogram, nyheter, teater. Vi tycker till exempel att man i betydligt större utsträckning bör transmittera föreställningar som ges på de kungliga scenerna, alltså Operan och . Skattebetalare i såväl som är ju med och betalar existensen av dem, men de får i väldigt liten grad del av dem. Sändningar från dessa nationalscener skulle kunna ökas inom public service-verksamheten. Det är exempel på vad public service bör ägna sig åt. Jag vill emellertid säga till att det vore fel om politikerna gick in och detaljgranskade. Vi måste ha ett förtroende för programmakarna, alltså att de dock inom de ramar som vi ger kan utforma ett programutbud som både är mångfaldigt och av god kvalitet. Där har public service ett stort ansvar. Det menar också jag. Men även de kommersiella kanalerna har ett ansvar, för om publiken försvinner från ett kommersiellt program så försvinner också intresset för att sända reklam kring programmet. 102 () replik: Jag tar det som ett löfte från och att om det mot förmodan skulle bli regeringsskifte så kommer att slå vakt om public service. Vi kommer att få behålla alla tv-kanaler och alla radiokanaler inom public service. Det låter bra. Public service är fantastiskt just för att man sänder både de smala och de breda programmen. Man sänder teater och konserter men även dokusåpor, och allt vad det är. Där finns allt detta. De privata kanalerna har mindre av det utbudet.