prot · GU0926 · 2006-11-23 00:00:00 — Kommer det att fortsätta på det här viset så kommer det att bli oerhört bekymmersamt, framför allt när man inte ens bemödar sig om att lägga fram särskilda propositioner. Det är det det handlar om. Om ni hade lagt fram en särskild proposition så hade haft möjlighet att bereda frågan på ett annat sätt än att baka in många olika skatteförslag i budgetpropositionen. Detta är min fråga nu: Hur kommer regeringen att göra i samband med vårpropositionen? Där har ni ändå god tid på er. Kommer vi att även i vårpropositionen se att ni bakar in viktiga skattepolitiska frågor? Eller kommer regeringen att lägga fram skattepolitiska förslag i särskilda propositioner? 126 (): Jag vill börja med att tacka för att han har ställt denna intressanta interpellation så att den kommer upp här i och kan belysas från olika håll. Jag tackar också finansministern för svaret, och jag tycker att den sista avdelningen är särskilt viktig. Där säger han att det som har inträffat nu kanske borde göras till föremål inte bara för kritik utan för åtgärd, nämligen att man låter den sittande titta på det. Varje regering som kommer att tillträda får samma problem om man inte gör någonting åt det. Detta tycker jag alltså är det som är mycket positivt i svaret. , herr talman, är naturligtvis den absolut största nyheten för mig och för övriga ledamöter som har suttit i skatteutskottet och även i finansutskottet att Socialdemokraterna helt plötsligt fäster sådant enormt intresse vid vad Lagrådet säger. Precis som finansministern har sagt har det vid en lång rad tillfällen förekommit i skatteutskottet jag har ju särskild överblick över det att man har haft en beredning och att Lagrådet har haft olika invändningar. Det har också varit så att Lagrådet av någon anledning inte har tillfrågats eller haft avvikande synpunkter. Mig veterligen har det aldrig föranlett i alla fall minoriteten i skatteutskottet att ta till den typ av brösttoner som jag nu hör från Socialdemokraterna, och även det frånvarande . Jag tycker, herr talman, att det är bra att Lagrådet nu får betydelse för den kongruens och den konsekvens i lagstiftningen som behövs. Det är någonting som jag tycker att framtida riksdagsledamöter ska minnas av den här debatten. Det finns också en lång rad andra tillfällen då man inte direkt bryr sig om Lagrådet. Utan att höra efter med Lagrådet säger man bara: Nej, det där är ingenting som Lagrådet över huvud taget ska yttra sig om! Det är också någonting som egentligen inte kommer upp i debatten. En annan bristande beredning, där Lagrådet inte alls var inblandat, hade vi ganska . Det gällde höjningen av fribeloppet när det gäller kottar och bär och så vidare. Det var så sent som , när förslag väcktes om ett utskottsinitiativ. Det var totalt omöjligt berett av den dåvarande majoriteten. Icke desto mindre, herr talman, noterar jag att det finns ett exakt motsvarande motionsyrkande från i om den här saken som också är delvis bifallet av skatteutskottet. Det kommer även i finansutskottet. Tidsaspekten är otroligt viktig i sammanhanget. Jag har full förståelse för att finansministern och en eventuellt kommande regering som sitter i samma situation och bara har på sig, om man inte gör någonting, kommer att hamna i en del problem. Därför är det allra viktigaste som ett resultat av utmärkta interpellation att man ser till att det blir en annan ordning framöver. Det kan man antingen göra genom att flytta valdagen eller genom att se till att vi får en annan budgetlag, så att det hela kan läggas fram och träda i kraft . Det finns en lång rad olika alternativ. Men det viktigaste, och den största nyheten, är att Socialdemokraterna glädjande nog framöver kommer att fästa enorm vikt vid vad Lagrådet tänker och tycker. Det är en intressant nyhet. 127 Finansminister (): Det här är en viktig och intressant debatt. Demokrati bygger på att man har allmänna val, att väljarna får uttala sitt stöd för olika partier och olika inriktningar och att man får till stånd en politik som baseras på väljarnas vilja. Vi ser i att vi har uppenbara problem med vitaliteten i vår demokrati. Politikerföraktet sprider sig och misstroendet för ledande institutioner är tydligt, vilket bland annat beror på att man har en ibland lite märklig syn på vad som är kärnan i demokratin från delar av vårt politiska liv. Det är klart att vi kan diskutera detta, säger . Det är klart att vi kan göra det. Men kärnfrågan är: Ska en ny regering kunna genomföra sina förändringar efter det att den har fått stöd från väljarna? Det kanske inte är något viktigt eller väsentligt, men kanske något som vi i marginalen kan diskutera lite grann. Man visste ju detta. Experterna påtalade att det fanns en risk för att en ny regering bara skulle kunna föra in något eller några av sina förslag. Detta gjordes från tjänstemän på departementen och från externa experter. Det påtalades också i utskottet. Man valde att ignorera problemet. Jag tycker att det skulle vara bra om vi fick till stånd en förändring här. Det är självklart att vi ska ha väl fungerande maktskiften i . När det gäller överlämningen från den socialdemokratiska regeringen har jag ingenting att invända. Den sköttes på ett alldeles utmärkt sätt. Så har det också varit tidigare, och så ska det vara . Men det måste också vara så att vi har en lagstiftning, en riksdagsordning, grundlagar och arbetssätt som gör att vi smidigt kan uppnå det som är kärnan i demokratin, nämligen att allmänna val får genomslag i politiken. Jag ser det som ett löfte och ett besked från Socialdemokraterna att man nu i och i andra sammanhang kommer att arbeta för att vi får en förändring av ordningen. Erkänner man att man gjorde fel, att det var ett allvarligt misstag och ett demokratiskt problem, som man naturligtvis beklagar från den socialdemokratiska sidan? Man gjorde inte ordningen rätt från början; det är naturligtvis välkommet om det är ett sådant besked som vi får från Socialdemokraterna. Jag tvivlar dock innan jag har sett det. När det gäller likformigheten och viktiga frågor så är min syn att likformighet är viktigt. Det är viktigt för effektiviteten i skattesystemen. Men det finns andra saker som också är viktiga, till exempel sysselsättningen, jobben och arbetslösheten. Det är viktiga saker för den här regeringen, för vi har ett mycket stort utanförskap i . En av orsakerna till det är att vi har skattat sönder sektorer. Jag såg att man i McKinseyrapporten hade räknat med att vi i servicesektorn har tappat runt strax under 600 000 jobb, bland annat till följd av de mycket stora skattekilarna. En alltför långt driven likformighet i skattesystemet ställer till problem. Det finns näringar som kan bära höga skatter. Jag är inte speciellt orolig för att tung industri inte ska klara av att hantera våra arbetsgivaravgifter eller våra inkomstskatter, men jag är djupt oroad för om servicenäringarna klarar av det. Jag är också djupt oroad för att det leder till en alldeles för låg sysselsättning när man har de här höga skatterna. Jag kan notera att SE-banken i går eller i förrgår presenterade en prognos där man gör bedömningen att vi kommer att ha 230 000 i ökad sysselsättning. Den sysselsättningen uppstår bland annat därför att vi minskar likformigheten i vissa delar av skattesystemet. Jobben, sysselsättningen, arbetslösheten och utanförskapet är de överordnade frågorna. Jag måste också passa på att tacka och för att vi har fått den här debatten. Jag är övertygad om att ett viktigt skäl till att vi inte kommer att få ett maktskifte 2010 är att socialdemokratin så tydligt uppvisar att man sitter fast i sin maktfullkomliga syn på hur ska styras. Det är inget problem att vi får en borgerlig regering som har uppenbara svårigheter och endast med heroiska insatser kan få genomslag för sin politik. Det är precis därför väljarna kommer att fortsätta rösta på en fortsatt alliansregering; de vill ha ett annorlunda samhällsklimat. 128 (): Det återstår att se om väljarna tycker att finansministerns insatser är så heroiska när mandatperioden lider mot sitt slut. Vi får väl ta den diskussionen då. Det är uppenbart att när det gäller att sänka skatter får grundlagen och andra bestämmelser inte stå i vägen. Det är oerhört viktigt. Man kan ju vara självkritisk och säga att när vi socialdemokrater tog bort arvs- och gåvoskatten och fick kritik från Lagrådet, fick vi inte någon kritik från de borgerliga. Då borde det tvärtom ha gått ännu fortare. När det gäller att sänka skatter är det alltid bråttom. Lagrådets kritik mot regeringen är väldigt tuff. På är man djupt bekymrad över den situation som man har hamnat i. Man kommer att få använda mer resurser till krånglig byråkrati i stället för till skattekontroll. Finansministern skyller så långt möjligt ifrån sig på systemet, som naturligtvis också är socialdemokratins fel. Jag tycker att det skulle vara bra om vi kunde få några svar på de frågor som jag ställde om framtiden. Varför får vi inte några särpropositioner på så viktiga och tekniskt besvärliga områden så att vi också får en ordentlig debatt här i kammaren om dem? får vi ta dem interpellationsvägen i stället. Jag tycker att regeringen borde ta det ansvaret. Varför kommer allt direkt i budgetpropositionen utan remissbehandling? Det hade faktiskt, som Lagrådet också påpekar, inte behövt vara riktigt så dåligt. Finansministern har själv valt att det skulle bli som det nu är, och för det anser han sig heller inte behöva ta något ansvar. Jag har en annan uppfattning i den frågan. 129 (): Finansministern har ytterligare ett inlägg kvar. Då kanske jag får svar på frågan om det i vårpropositionen kommer att läggas in ytterligare skatteförslag eller om vi kommer att få särskilda skattepropositioner så att vi i kammaren och utskotten får möjlighet att behandla frågorna på det sätt som är den normala ordningen. Då kan man i alla fall inte tala om att det är bråttom. Då är det gott om tid att förbereda sina förslag. Jag noterar också att på ett område har regeringen kommit med en särproposition, och det gäller krediteringen på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för de så kallade nystartsjobben. Där har vi fått en särproposition. Ni ansåg tydligen att i den frågan kunde man lägga fram en särskild proposition som gör att skatteutskottet och kan behandla det som en särskild fråga. Den har också betydelse för budgeten, eftersom det här kostar pengar. Tyvärr måste jag säga att den här propositionen som jag har i min hand inte heller innehåller några större konsekvensanalyser. Det är väldigt sparsamt även på det området, trots att det har gått från det att ni vann valet tills ni lade fram propositionen. Det borde ha funnits utrymme för att presentera bakgrund och mer vilka konsekvenser detta får på arbetsmarknaden än vad som har varit fallet. Det är ändå ett försök. Det kan jag erkänna, men jag tycker att ni borde kunna mer. Jag hoppas verkligen att finansministern lägger mer kraft och tid på att utreda och redovisa konsekvenser av sina olika skatteförslag . Jag är inte särskilt orolig för egen del för valet , men tiden medger inte att ta upp en större diskussion om det . Jag tror att vi får återkomma till det . Jag är glad om vi till att börja med kan få förslag från regeringen som är ordentligt utredda. Det är ett bra stycke på väg för en bra politisk debatt. 130 (): Jag vill fästa den ärade kammarens uppmärksamhet på en omständighet. Det har här låtit som om skatteutskottet, som jag sitter i, har hastat fram behandlingen av detta. Så förhåller det sig inte, herr talman. Den här propositionen kom , efter regeringens tillträde. hade skatteutskottet en omfattande utfrågning med generaldirektör från . En lång rad av de socialdemokratiska ledamöterna ställde då frågor. hade vi besök av chef generaldirektör som på motsvarande sätt fick möjlighet att lägga fram sina synpunkter på propositionen. Det ställdes en lång rad frågor från ledamöter i utskottet, inklusive socialdemokrater. Jag tolkade de frågorna och svaren så att båda generaldirektörerna fann att det inom ramen för de beräkningar som de hade gjort i efterhand skulle vara fullt möjligt att genomföra de förslag som presenterades. Jag håller dock med om att de hade en del reservationer för att man skulle behöva tillgripa en del mer personalkrävande åtgärder än som vanligt var fallet. I huvudsak tycker jag att majoriteten i utskottet fann att svaren på de frågor som vi ställde från alla håll var nöjaktiga och vi kunde tillstyrka den här propositionen. Allra sist noterar jag att var bekymrad över att det var så bråttom med skattesänkningar. Jag förstår att det är en oro som han har behövt hysa. 131 Finansminister (): Låt mig tacka för att vi har fått ha den här debatten. Det är en viktig fråga. Vi ska ha en bra lagrådsprövning. Det är en precis lika viktig fråga att vi har en väl fungerande demokrati där genomslag för allmänna val sker i den politik som bedrivs. Jag noterar att jag inte fick några svar på frågan om hur socialdemokratin ser på betydelsen av att man ordnar förhållandena så att en ny riksdagsmajoritet har god möjlighet att få genomslag för sin politik. Jag är angelägen om att vi kommer framåt på den här punkten. Det är inte bra att få kritik från Lagrådet. Det är inte bra när det rör de åtta, nio eller tio tillfällen när liknande kritik har framförts mot socialdemokratiska regeringar eller när man har löst det på ett annat sätt genom att helt enkelt avstå från att gå till Lagrådet för att få synpunkter. Det hade naturligtvis även vi kunnat göra. Vi ska ha en ordning som tillåter att vi har en bra, fungerande konstitutionell regim för att byta regeringar. Det som kanske förvånar mig mer är stora bekymmer med varför vi har så bråttom. För mig är det självklart varför vi har bråttom. Vi har inte full sysselsättning i . Vi har en massarbetslöshet. Det finns inte en kommun i där inte arbetslösheten är för hög. Det spelar nästan ingen roll vilken region, sektor eller område man tittar på. Det är alldeles för många människor som är arbetslösa i . Jag har förstått Socialdemokraternas vurm för utredningar. Det räcker med att titta i vilken finansplan som helst som vi har haft under de senaste fyra fem åren. Det var alltid 10, 20 eller 30 utredningar som lanserades. Det som var tragiskt och som vi får hantera är att det nästan aldrig lanserades några förslag för att göra någonting åt massarbetslösheten och att vi har 1 eller 1 ½ miljon människor i utanförskap. Det är naturligtvis allvarligt. Sedan har det, som påpekar, varit hearingar här i . Generaldirektörerna och verken gör ju bedömningen att den här lagstiftningen kommer att kunna sättas i sjön. Jag vill avslutningsvis tacka för att vi har haft denna mycket givande debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:71 om fördelningspolitiska konsekvenser 132 Finansminister (): har frågat mig om ett bättre underlag till över budgetens ekonomiska konsekvenser för arbetslösa, sjukskrivna och låginkomsttagare utan förmögenhet. frågar också om kommunerna ska kompenseras för ökade försörjningskostnader som antas följa av förändringarna i a-kassan. Regeringens politik är inriktad mot att flera ska kunna försörja sig på eget arbete. Att bryta det stora utanförskapet på svensk arbetsmarknad är regeringens enskilt viktigaste uppgift. Människor ska kunna gå från bidrag till arbete. Det är nyckeln till en förbättrad ekonomisk situation för låginkomsttagare, sjukskrivna och arbetslösa. Med en politik inriktad mot att få flera människor i arbete kommer de ekonomiska skillnaderna mellan olika grupper att minska. Det följer av att regeringen gör det mer lönsamt att arbeta. Trots att regeringen bara hade på sig att överlämna budgetpropositionen till har ändå kvalificerade fördelningsanalyser tagits fram. De samlade fördelningseffekterna finns presenterade i finansplanen samt i den fördelningspolitiska redogörelsen. Beräkningarna visar att förändringen av inkomstspridningen är knappt märkbar. Även har gjort analyser av budgetpropositionens förslag. Analyserna visar att när individerna delas in i tio grupper efter inkomst vinner samtliga grupper på förslagen. Konsekvenserna av förändringarna i a-kassan för kommunerna diskuteras i propositionen En arbetslöshetsförsäkring för arbete. Kostnaderna för försörjningsstödet förväntas inte öka i någon nämnvärd utsträckning. När flera kommer i arbete kommer i stället kommunernas finanser att förbättras. 133 (): Jag vill tacka finansministern för svaret. Jag kan konstatera att finansministern tycks vara nöjd med de fördelningspolitiska effekterna i den borgerliga budgeten. Jag hade hoppats att finansministern skulle förklara att den bristande beredningen av budgeten gjorde att många konsekvenser för de sjuka och för de arbetslösa människorna inte kom fram. Men så är det tydligen inte, utan finansministern är nöjd med resultatet. När jag åkte in i under valrörelsen så åkte jag genom en allé av moderata valaffischer där det stod att alla ska få mer i plånboken. Jag skulle därför vilja fråga finansministern: är alla? Ja, det är i alla fall inte , som är arbetslös , det är inte , som är förtidspensionär på grund av sina onda axlar, och det är definitivt inte , som är ålderspensionär. Kan det vara så att alla i själva verket är , och , det vill säga den lite medelålders heterosexuella normmannen? Finansministern skriver i sitt svar också att jobbavdraget ska göra det lönsammare att jobba, och då kommer många flera att vilja ha jobb. Tror finansministern att jobbavdraget för dem som jobbar hjälper , och ? Finansministern hänvisar också till , som har gjort en analys av budgetpropositionens förslag. Där framgår det att när individerna delas in i tio grupper efter inkomst så ser man att samtliga grupper vinner på förslagen, säger ministern. Det kan nog stämma, så länge individen inte blir sjuk och inte blir arbetslös, så länge man inte vet hur mycket dyrare trafikförsäkringen blir och inte räknar med de höjda hyrorna som blir effekten av den borgerliga politiken. Man kan också läsa utredningstjänstens tio grupper på ett annat sätt. Om man delar in individerna i de här tio inkomstgrupperna efter kön visar det sig att kvinnorna får en mindre del av förbättringarna jämfört med männen. Och om man delar in alla inkomsttagare i två grupper i stället för i tio så blir det mycket tydligt hur den borgerliga regeringens politik slår. Den fattigare halvan får av förbättringarna, och den rikare halvan får . till den fattigare och till den rikare halvan: Är det verkligen en fördelningspolitik som finansministern vill försvara? 134 (): Jag får tacka , som skrev en interpellation i den här frågan. Något av detta debatterades här i kammaren under den allmänpolitiska debatten. Eftersom finansministern inte var här då valde jag att även gå upp i den här interpellationsdebatten för att ta upp några av de här frågorna. Vi fick dagen före den debatt som hölls då en fördelningspolitisk analys, och den var ganska intressant att titta på. har redan pratat lite om den. Det visade sig att man måste tjäna i varje fall en bit för att kunna tillgodogöra sig den här tusenlappen, om jag har tolkat den här analysen rätt och det vet jag nog att jag har gjort. Det visade sig också att regeringens skattepolitik i högre grad gynnar männen än den gynnar kvinnorna. har vi haft jämställdhetsanalyser i budgetpropositionen, där man väldigt klart och tydligt kan se hur dels skattesystemet, dels transfereringarna har kunnat minska de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Det här är en intressant diskussion, och det skulle vara väldigt bra att få finansministerns kommentar till det här. I analysen kan man se att det också finns geografiska skillnader, alltså skillnader i vilken typ av kommuner som tjänar mer eller mindre på regeringens förslag. Här visade det sig att det är storstad och storstadskommuner som vinner mest på bekostnad av mindre kommuner och glesbygdskommuner. Det här är ju jätteintressant att diskutera. I den förra debatten använde uttrycket massarbetslöshet och menade att vi har massarbetslöshet och att det inte finns några problem med de frågor som ställer angående kommunernas ekonomi, därför att regeringens förslag innebär att flera människor kommer i arbete, och då kommer inte kommunernas ekonomi att ansträngas av eventuellt försörjningsstöd. Så har jag tolkat svaret. Då kan man ju fråga sig: Vad är det då för åtgärder som råder bot på denna stora massarbetslöshet? Jo, det är fråga om hushållstjänster, och det handlar om en sänkning av arbetsgivaravgifterna för vissa tjänsteföretag, och om jag förstår saken rätt så kan det bli problem med där. Man kanske tycker att detta är ett otillåtet statsstöd vad vet jag. Vad har man sedan att komma med? Jo, man har ju faktiskt dragit bort ett väldigt bra stöd för forskning i mindre företag, som verkligen skulle kunna få fart på de kommuner där man kanske har en högre arbetslöshet. Det är ju detta som i viss mån är framtid, nämligen att företagen ska kunna tillgodogöra sig detta och kunna utveckla nya produkter och tjänster, till exempel inom miljö- och energiområdet. Jag tycker att det vore jätteintressant att få finansministerns kommentarer till alla de här frågeställningarna och hur vi ska kunna få så mycket flera människor i arbete. 135 Finansminister (): Min uppfattning är att vi bör fortsätta den fördelningspolitiska debatten vecka ut och vecka in, , ända fram till valet , därför att här kommer vi att ha den stora kontrasten mellan socialdemokratins misslyckande och de viktiga framsteg vi kommer att göra. Går man in och tittar på hur utvecklingen såg ut , då vi styrdes av i Socialdemokraterna i huvudsak, så hade vi en stigande inkomstspridning, vi hade förmögenhetsskillnader som växte eller bestod, vi hade löneskillnader som ökade både mellan män och kvinnor och mellan grupper, vi hade regionala skillnader som förvärrades, och vi hade Ginikoefficienter mått på inkomstspridningen som brukar hänvisa till som ökade. Det är det socialdemokratiska arvet. Varför var det så? Varför började slitas sönder ? Jo, det var därför att , för länge sedan, höll vi ihop inkomstgrupperna därför att alla arbetade. Det är massarbetslösheten och utanförskapet som har drivit fram skillnaderna i svensk ekonomi, och det är det arv vi har att hantera efter ett långt socialdemokratiskt maktinnehav. Varför kommer vår politik att leda till en bättre inkomstfördelning än en socialdemokratisk? Jo, det beror naturligtvis på att den är inriktad på arbete. Människor lever på arbete. Vi kan aldrig kompensera ett eget arbete med inkomststöd. Det handlar om en mycket liten del av människors inkomster som i genomsnitt kommer från socialförsäkringarna. De kommer från eget arbete, och det centrala är att föra en politik för det. Vi vet också genom utvärderingen av 90-talskrisen och de saneringsåtgärder som Socialdemokraterna då genomförde att vill man ha förbättringar detta är sant i praktiskt taget varje land är det arbetslösheten som är kärnfrågan. En politik mot arbetslöshet är en politik för ökad rättvisa. En politik som cementerar arbetslöshet är en politik som alltid är orättvis. Det är kärnan i vår politik: Det handlar om att få ned arbetslösheten. Det är därför vi har valt den inriktning på skattepolitik som vi har gjort, därför att jobbavdrag, förändringar i arbetslöshetsförsäkring och förändringar i arbetsmarknadspolitiken kommer att leda till en lägre arbetslöshet. Det är därför vi också har valt att koncentrera skattesänkningarna på att göra det mer lönsamt att lämna utanförskapet och gå in på arbetsmarknaden. Det är just för att människor i utanförskap ska tjäna mer på att börja arbeta som skattepolitiken har fått den utformning den har fått. Det är också därför vi har prioriterat kärnverksamheten i välfärden framför bidragen. Vi vet att transfereringar inte har någon större omfördelande effekt.