prot · GT09102 · 2006-04-05 00:00:00 — Jag tycker att det är behjärtansvärt och har stor respekt för att man klarar av att göra det. Alternativet till alliansen är ett samhälle byggt på trygghet där alla människor får plats, där välfärden spelar lika stor roll, där de sociala klyftorna och uppväxten spelar lika stor roll för hur livet kommer att te sig som att ha mycket hårdare straff. Sådant leder inte till något bättre samhälle. Det är ett alternativ till alliansen. Välfärden spelar stor roll för att vi ska få mindre människor i anstalter . 116 () replik: Ja, , vi har samarbetat länge och vi samarbetar. Vi är fullkomligt överens om 121 punkter det har vi ett avtal om, och det står vi för. Sedan finns det många andra punkter som dyker upp. Vi befinner oss dessutom då vi ska ha ett val. Men det har inte påverkat vår grundsyn. Jag understryker också det sade, att det är många förslag som har lagts , väldigt många. Vi har inte varit med på alla, därför att vi har haft en avvikande mening. Jag tycker att vi har den självklara rätten och skyldigheten att lyfta upp att vi har det. För att i någon mån indirekt rikta mig till , säger jag till dig att vi förstår att polisen måste använda sig av den moderna teknik som finns. Det inkluderar buggning. Men vi är inte med på att man skyndar fram en hafsig lagstiftning som inte ger skydd, som inte är tydlig om vilka man ska avlyssna, skyldiga eller icke skyldiga. Vi ställer inte upp på det förrän det är utrett och klart. Det var av den anledningen ni inte fick hjälp med buggningen. Du tycker att det är behjärtansvärt att ställer upp. Jag skulle använda ett annat ord i stället för behjärtansvärt i detta fall. Jag är väldigt rädd för den ändamålsglidning som jag ser kan förekomma i detta. Jag skulle gärna vilja höra hur ser på konsekvenserna av de förslag som ligger när det gäller buggning och rättstänkandet kring det. 117 () replik: Som jag tidigare sade har vi utrett den här frågan . Vi har funderat, och vi har stött och blött. Den har legat hos Lagrådet. I det förslag som ligger har vi tagit hänsyn till och tagit hand om de farhågor som framför. Jag känner mig trygg i det förslag som är lagt. blir det förmodligen inte det, utan det blir förskjutet eller så. Jag var i det här läget beredd att säga ja till förslaget, och jag känner mig trygg i det. 118 () replik: Då ska jag gå över till det ämne som vi egentligen diskuterar, nämligen straff och straffpåföljder. Det är ju det det handlar om. hade en början på en liten utläggning angående grundsynen på straff. Du nämnde bland annat att det historiskt sett inte finns några belägg för att långa fängelsestraff skapar mindre brottslighet. Vad skulle vilja se att vi sätter in i stället? 119 () replik: Det finns ett antal påföljder i stället för långa fängelsestraff. Vi har fotbojan och utvidgningen av användningen av den. Vid fängelsestraff upp kan man nu faktiskt ha fotboja. Det finns också möjlighet att i slutet av ett straff få fotboja och få komma ut så att man har chans att komma tillbaka i arbete. Vi vet hur svårt det är för människor att komma tillbaka när de en gång har hamnat på anstalt. Jag tror att det är oerhört viktigt att man har sådana påföljder. Det finns också samhällstjänst som det är viktigt att ha och kanske utveckla mer . Fängelsestraff i sig löser inga problem. 120 () replik: Vi skulle debattera det betänkande som heter Straffrättsliga frågor. Några av oss har försökt göra det. drar in buggningsproppen, som möjligen snart kommer att diskuteras här. Jag måste ändå få möjlighet att förflytta till någon form av verklighet. Alliansen är splittrad när det gäller buggning, sägs det. Som sade: Hur splittrad är vänsterkartellen? Socialdemokraterna vinglar för sig själva medan de två andra partierna har fjärmat sig från detta. Vi i alliansen är överens om att buggning ska införas, men vi kristdemokrater är inte överens om att den proposition som ger trygghet är färdig. Det är enkelt att peka på att det inte är färdigt när det gäller underrättelseskyldigheten. Det ska skickas ut för utredning. Hur kan man komma med ett förslag och säga att en viktig del av buggningsproppen inte är färdig utan att det möjligen ska komma någon annan gång? När det är färdigt tror jag att vi kommer att hitta en gemensamhet i alliansen. Då får vi möjlighet att införa detta. säger: Svara på hur många ni vill ska sitta i fängelse. Vilken fullständigt korkad fråga. Svara på den själv. Hur många tycker du själv ska sitta i fängelse? Hur många tycker ska sitta i fängelse? Hur många tycker ska sitta i fängelse? Svara på det, så ska jag svara vad jag tycker. 121 () replik: Det var jag som frågade först. Jag använde buggning och det förslag som är lagt för att vi ständigt och jämt får kritik för att vi utreder för länge och inte lägger fram förslag tillräckligt fort. Det är alltid fel när vi utreder trots att ni själva föreslår utredningar. Jag försöker få någon ordning på detta. Det går inte ihop för mig. Det gör nog inte det för er heller. lägger man fram ett förslag som vi tycker är bra och rättssäkert. Det känns viktigt att ge polisen de här metoderna mot den gränsöverskridande brottsligheten. Det hänger ju ihop. Detta kommer faktiskt att kunna användas även när det gäller människohandel. Därför har det med den här debatten att göra. Jag vill försöka synliggöra att när vi utreder och lägger fram förslag är det fel. Själva vill ni utreda, men om vi utreder är det fel. börjar jag låta förvirrad. känns det förvirrat när man läser vad ni vill. 122 () replik: Jag är inte alls överraskad över att du låter förvirrad. Det du ska försvara måste förvirra vem som helst. Det är jag inte överraskad över. Jag ska ta upp en sak som gäller likhet inför lagen. Jag sade att vi ligger ett steg före här också. Detta har man konstaterat i betänkandet på s. 67 jag ska läsa en kort bit. När det gäller själva förekomsten av diskriminering finns det flera empiriska resultat som stöder tesen att vissa invandrargrupper (främst utomeuropeiska invandrare som kommer från fattiga länder) i genomsnitt döms hårdare (de döms oftare till fängelse, men döms även till längre fängelsestraff) än svenskar i de svenska domstolarna. Eftersom forskningsresultaten tyder på att brottsligheten hos de dömda ur dessa minoriteter inte tycks skilja sig från den brottslighet som personer ur majoritetsbefolkningen döms för, bör detta enligt betänkandet tolkas som tecken på strukturell diskriminering. Det finns alltså mer eller mindre klarlagt att det finns en strukturell diskriminering. Det är en av de saker som jag argumenterade för i mitt anförande. Vidare står det: planeras att ge ett uppdrag för att undersöka detta. Då vill jag veta: Hur långt har man kommit med planeringen? Det finns alltså inte någon utredning ännu, men det finns en planering. Jag, och möjligen de som tittar på, vill veta: Hur långt har planeringen kommit? När kan utredningen komma i gång? 123 () replik: För att vara väldigt konkret: Jag har tyvärr inget svar att ge. Jag vet inte exakt. Jag känner oerhörd sympati för den problematik som du lyfter upp, . Jag kommer att se till att den här översynen kommer i gång så fort som möjligt. Det är en oerhört viktig fråga som vi inte kan acceptera. Likhet inför lagen måste vi ha. 124 (): Till följd av att jag missbedömde tiden på det förra betänkandet kom jag lite för sent och har som ordförande i justitieutskottet fått förmånen att betrakta den batalj som utspelats. Jag börjar med det som inte hör hit. Efter vittnesbörd från bland annat att man plötsligt är för buggning jag kan inte tolka inlägget på annat sätt är man nu beredd att diskutera denna viktiga fråga. Jag tycker att vårt utskott vi har ska vända på varje sten för att få en så bred uppslutning som möjligt kring denna viktiga lagstiftning. Vi bör se till att vi i utskottet gör de justeringar som är nödvändiga för att vi ska få en bred majoritet i och därmed kunna få igenom den lagstiftningen för att svensk polis ska kunna få ett verktyg som är nödvändigt för att bekämpa väldigt allvarlig brottslighet. Det handlar om brottslighet som skördar människors liv, integritet och ekonomi i lång rad. Som folkpartist och liberal betraktar jag alltid politiken ur de sämst ställdas perspektiv. Det här är verkligen en sådan fråga. Vilket perspektiv har man när det handlar om att bekämpa den här typen av brottslighet? Jag hoppas att vi positivt ska jobba med det i utskottet. Så till dagens fråga, fru talman. Straffrätten är ju en svår fråga. Straffrätt behövs i ett samhälle. Vi har lagar som säger vad som är förbjudet och vilka straff som ska utmätas om man bryter mot dessa regler. Utgångspunkten är naturligtvis att man ska se till allmänprevention, individualprevention. Man ska se till det allmänna rättsmedvetandet. Man ska se till vad som är en lämplig påföljd för en viss person. Vi ser olika beroende på om en människa är ung eller vuxen. Vi tar viss hänsyn till om en människa begår brott eller för tionde gången. Det finns reservationer i betänkandet där de olika partiernas ingångar till straffrätten generellt lyfts fram. Där vill jag peka på att liberalerna inte anser att generellt längre straff är någon lösning. Jag återkommer till detta. Men jag ska nämna några saker. Grov organiserad brottslighet måste betraktas som mycket mer allvarligt än i straffmätningshänseende. Jag tror att vi måste se på ett helt annat sätt på människor som begår brott efter brott och återkommer till att begå fler brott. Ett sådant exempel är människor som kör drograttfulla. De kör bil och är fullständigt påtända och fullständigt livsfarliga. Om man gör det för tionde gången kan jag lova att den personen mår mycket dåligt, och den person som riskerar att köras ihjäl mår ännu sämre om detta skulle hända. Därför vore det en välgärning om den person som gör detta fick ett något längre straff och kunde få kvalificerad vård och slippa må dåligt och riskera att skada andra. Varför har vi fängelser? Hur många ska sitta där, var en fråga som ställdes . Det finns väldigt mycket som vi ska göra för att förebygga brott i vårt samhälle. Vi kommer att ha polisdebatter eftersom lokalt förankrade poliser förebygger brott. Det ska vi diskutera. Men redan nu måste jag påtala följande för den majoritet som har styrt vårt land . Så länge ni inte ser till att vi har en missbrukarvård som blir mer effektiv och där det finns fler platser så att många människor kan hjälpas ur sitt missbruk, så kommer fängelserna att fortsätta att svämma över av människor som har narkotikaproblem. Det kan jag lova er. Om man inte gör någonting åt allmänpsykiatrin kommer det att fortsätta att vara människor som hamnar i våra fängelser och mår mycket dåligt. Och om den utvecklingen fortsätter och vårt samhälle glider isär som det har gjort som ni har styrt, där fler och fler människor hamnar i utanförskap, skapas lätt miljöer där människor hamnar i kriminella miljöer och börjar begå brott. Detta är några av brottslighetens orsaker som leder till att det är fullt i fängelserna och till att människor far illa. Jag ska referera vad Socialdemokraterna själva kommer fram till. Vid den 35:e ordinarie partikongressen 2005 i sades följande: Tryggheten i vardagen utmanas av klyftor och orättvisor, av missbruk och utslagning, men också av nya typer av organiserad brottslighet. Vi socialdemokrater vill bekämpa både brotten och dess orsaker. Det är otroligt bra. Men varför går då missbrukarvården nedåt? Varför går allmänpsykiatrin nedåt? Varför stiger ungdomsarbetslösheten? Varför växer klyftorna av utanförskap där människor lever i miljöer där man har väldigt svårt att få kraft och makt över sina egna liv? Ni har ju sett till att brottslighetens orsaker i praktiken har ökat, enligt min uppfattning. Därför kommer det att leda till att vi får fler människor som hamnar i kriminalitet och som skadar sig själva och som skadar andra. Och alternativet till att ha fler fängelser är att verkligen satsa på det brottsförebyggande arbete. Och jag tycker att det är tråkigt att Socialdemokraterna inte lever som de lär. Det vore väldigt bra om man verkställde detta och bekämpade brottslighetens orsaker. Jag kan lova er att detta står allra överst på listan om alliansen får bilda regering efter valet. Frågorna här i vårt betänkande är många, och en del är ganska svåra. Jag tycker att några saker är värda att lyfta fram. Frågan om hedersmotiv är rätt intressant. Jag menar att det finns många människor i som lever i miljöer som är oacceptabla. Det finns tiotusentals unga kvinnor i vårt land som är berövade sina grundläggande mänskliga rättigheter på grund av att de känner ett hot och ett tryck i fråga om hur de ska leva och hur de ska använda sin sexualitet. Detta kallas hederskultur. Det är inget konstigt. Vi hade en sådan kultur i också . Men sedan införde vi en massa rättigheter, och det står ganska klart för alla i vad som är tillåtet och inte tillåtet. Jag har träffat många människor som jobbar med att stärka unga tjejer och killar som ofta har invandrarbakgrund för att de ska ta sig ur denna situation. Jag tycker också att man straffrättsligt ska ta hänsyn till detta. Det är oacceptabelt att framför allt så många unga flickor är berövade rätten till sina grundläggande mänskliga rättigheter. Det framgår av reservation 4. I betänkandet tas ett antal frågor upp som enligt statistiken kommer att innebära att brottsligheten ökar. Vi pekar på stalkning, och vi pekar på grooming, och vi pekar på så kallad smygfilmning. Det är saker som är tillåtna men som kränker människors integritet och människors rätt att få känna trygghet på ett allvarligt sätt. Stalkning är alltså när personer blir förföljda av en annan människa. Men man når inte riktigt upp till det som är straffbart. Men det är fruktansvärt obehagligt för dem som drabbas. Grooming handlar om att unga kvinnor utsätts för inte sällan mycket galna män, åtminstone något konstiga, om jag uttrycker mig milt, som på nätet försöker få tag i unga tjejer. Sedan uppstår en situation då dessa flickor utsätts för övergrepp. Det handlar oftast om flickor men även om pojkar. Detta är inte kriminaliserat i den omfattning som det borde vara. Det talades tidigare i debatten om smygfilmning. Allt detta innebär att man ökar skyddet för människor. Men det innebär också att det blir en ökad kriminalitet eftersom det är saker som vi anser är oönskade, som delvis har drivits fram av den tekniska utvecklingen, men nödvändiga att förändra i ett samhälle som betraktar rättvisan från den sämst ställdas perspektiv, från den människas perspektiv som kanske är mest utsatt. Det kan ofta vara unga människor. Vi pekar i en reservation från bland annat på detta med rån. Jag tycker att det finns klara tecken på att en del av den brottslighet som vi ser , inte minst den grova, sker utifrån en ganska klar riskkalkyl. Personer känner att om de begår ett värdetransportrån kan de komma . Det är mycket pengar. Om man gör detta, vilka är då riskerna, och vad händer om man åker fast när man är på förberedelse- eller försöksstadiet? Vad händer om man har en attrapp i stället för ett riktigt vapen? Straffsatserna är faktiskt för låga när det gäller dessa försök och förberedelser eftersom det leder till en klar vinst. Om man blir dömd till fängelse för försök eller förberedelse till grovt rån och har åkt fast för att polisen för tillfället har lyckats klara upp detta med underrättelser och så vidare, vilket inte gäller majoriteten av fallen, är det oacceptabelt att man kan få ett så lågt straff. Då är man snart ute igen och rånar en ny värdetransport. Och den gången lyckas man och har då kanske kommit över 2030 miljoner. Min talartid är kort. Vi har delvis diskuterat frågan om preskriptionstider. Socialdemokraten tog upp den. Man tyckte att det i huvudsak var bra. Den stora förändringen när det gäller preskriptionstider är att vi har en helt annan möjlighet till teknisk bevisning som faktiskt ställer det processekonomiska i ett annat ljus. Var ligger moralen i att ett brott ska vara förlåtet för att har gått? Man kan ta mord som exempel. Var ligger det moraliska i att en människa som har mördat en annan människa helt ska slippa ifrån detta? Jag förstår inte detta. Det kan gälla också andra grova våldsbrott eller sexualbrott. Generellt när brott kan upp ska brott också upp. Det är i alla fall liberalernas uppfattning. Människor har nämligen rätt att kräva att man ser till att ett brott upp. Det är det absolut viktigaste. Vad gäller straffmätning är det självklart så att om har förflutit tar man hänsyn till det när straffet ska utmätas. står när det gäller detta svåra betänkande med komplicerade frågor bakom alla våra reservationer, men jag yrkar bifall bara till reservation 16. 125 () replik: Det var roligt att du kom hit, . Och det var ännu roligare att höra att du konstaterade att det utan lag inte finns några brott. Det är ett gammalt klassiskt uttryck inom juridiken vill jag minnas. Det är sant. Vi bygger på antalet brott genom att utvecklingen går åt det håll som den gör. Då kommer jag fram till det som du sade om att nu vill ha buggning. Jag sade tidigare här i kammaren till , när han satt där borta, att vi från sida givetvis vill ge polisen den tekniska utrustning som behövs för att kunna utreda brott. Men vi vill också så att säga säkra upp för oskyldiga samhällsmedborgare att kunna leva i samhället utan att leva som potentiella misstänkta brottslingar även om de inte har gjort någonting. Och det är här som vi tycker att gränsen när det gäller buggningen är oklar, möjligheten att bugga människor som inte är misstänkta för något brott. Här tycker jag faktiskt att man bör slå vakt om de människovärden som jag var van vid att höra liberalerna tala sig mycket varma för. Vidare gladde du mig med ditt uttalande om att det gäller att bekämpa brottslighetens orsaker. Det patos som jag hörde dig prata med här i talarstolen gladde mig speciellt. Ser du att det kan finnas något samband mellan samhällets sociala struktur och antalet brottslingar? 126 () replik: Buggning är ett straffprocessuellt tvångsmedel som kan användas när det finns en mycket mycket tydlig misstankegrad och det gäller ett mycket mycket allvarligt brott och när alla andra tvångsmedel inte anses vara möjliga att använda. Det är inte så att man vet att en person per definition är skyldig, men man har väldigt starka skäl att tro det. Då menar vi som stöder detta förslag att det integritetsintrång som det faktiskt innebär kan accepteras eftersom den här personen annars kommer att fortsätta med att skada och skövla andra människor människor som ganska ofta är väldigt utsatta. Vi kan prata om människohandelns offer, om människor som lever under så kallad beskyddarverksamhet från grovt kriminella mc-gäng och om människor som riskerar att bli skadade för livet när de utsätts för grova väpnade rån, inte minst så kallade värdetransportrån. Vi kan alltså acceptera detta verktyg bara om det finns en stark rättssäkerhetsgaranti före domstolsbeslutet om buggning, under domstolsbeslutet om buggning och efter domstolsbeslutet om buggning. Jag har noterat att det finns några som tycker att det är helt avgörande att man redan nu exakt vet när underrättelsen ska ske. Det finns också några som har haft synpunkter på frågan om massmedieredaktioner. Jag har mycket stor respekt för detta; det vill jag säga. Jag vill att vi i denna kammare nu är det inte så många här just , fru talman ska nå en så bred överenskommelse som möjligt för att kunna stödja detta verktyg, som är nödvändigt för att minska den brottslighet som skadar så mycket integriteten i vårt land, som skadar så många människor och som faktiskt riskerar att i en förlängning i grunden skaka demokratin om vi inte gör någonting. 127 () replik: Du berörde ett par saker som jag hade tänkt komma fram till. Först gäller det informationen om vilka som har blivit avlyssnade. Jag tycker att det tydligt och klart ska slås fast att det ska ske. Tillika ska det också finnas en möjlighet att kräva skadestånd om skada förorsakats. Du nämnde tidningsredaktionerna. Jag anser att det är skrämmande att man över huvud taget överväger möjligheter att avlyssna på de områden som normalt är sekretesskyddade enligt tryckfrihetsförordningen och grundlagen. Det där tycker jag känns väldigt skrämmande. I min sista replik vill jag passa på att säga att det när jag hörde dig tala här från talarstolen lät ungefär som att all kriminalitet uppkommit i och med att den majoritet bildades som bildats. Du får läsa på historien bättre! Vi kan gott konstatera att lagarna har blivit så många fler därav långt fler brottslingar men om vi tittar på hur det var längre tillbaka i tiden finner vi att brottsligheten då inte var speciellt mycket mindre. 128 () replik: Vi tar väl de straffrättsliga tvångsmedlen ett varv till. Jag måste upplysa om att varenda massmedieredaktion kan utsättas för tvångsmedel husrannsakan och hemlig telefonavlyssning. Den enda orsaken till att förslaget i fråga lagts fram och till att jag har kunnat ställa mig bakom det är att det ska finnas en princip om att använda tvångsmedel lika. Man har gjort ett absolut skydd för läkare, präster och advokater eftersom det där krävs en kvalifikationsgrund. Vem som helst kan ju starta en massmedieredaktion. Det finns verksamheter som klassas som redaktioner och som håller på med bland annat vitmaktmiljö och vitmaktmusik en mycket obehaglig verksamhet där det förekommer mycket obehagliga tankar om vad man ska göra med andra människor. Om vi har ett ansvar och om vi har det perspektivet måste vi vara beredda att göra någonting åt detta. Jag lyssnar dock på de argument som de har som känner en stor oro för detta. Det står tydligt i propositionen det framgår om man läser noga att det beträffande de här redaktionerna är fråga om extremt stora överväganden. Mig veterligt är det väldigt ovanligt med husrannsakan. Det är också väldigt ovanligt med telefonavlyssning, och det kommer att bli ännu ovanligare i och med detta. , visa nu storhet! Vi tar detta i utskottet och gör någonting åt det. Informationsskyldighet kan gälla retroaktivt det är inga problem men exakt var den ska ligga, exakt hur många som ska underrättas, måste vi faktiskt titta lite närmare på. Detta med skadestånd kan vi också föra in direkt om det finns en vilja. Men att bara stå här och säga att man är för brottsbekämpning utan att vara det framstår som lite konstigt. När det gäller sociala orsaker säger jag bara följande: som haft makten bland annat över har satsningarna på missbrukarvård inte blivit fler utan färre. En viss uppryckning har gjorts i och med Kontrakt för livet det erkänner jag men missbrukarvård är mycket viktigare än att det ska vara några enskilda projekt. Vill vi se till att det finns ett förebyggande arbete måste det drivas mer långsiktigt än som sker . Detsamma gäller allmänpsykiatrin och inte minst satsningarna på unga människor i riskmiljöer. Barnfattigdomen i växer, och det är som regerar. 129 () replik: Som alltid är det givetvis intressant att lyssna på . Vi har också hört en hel del från de borgerliga bröderna och systrarna. Mycket har gått ut på den förmenta borgerliga enigheten. Jag ska inte beröra buggning i min replik eftersom det kommer . Jag lovar att jag ska ta upp den saken rejält i ett senare sammanhang. Jag ska också ta upp frågor som har att göra till exempel med nämndemän som enligt tidningarna har uttalat att han har påverkat. Det ska bli intressant att höra utveckla det. tänkte jag få höra lite grann om hur det är med den borgerliga enigheten. Ni tycks vara oense redan innan ni har börjat samarbeta. Ändå ironiserar ni över att vi inte är eniga i alla frågor. Vi presenterar vår femtonde budget. Det mest konkreta ni har gjort är att plantera granar i , och det är inte mycket till politik. Vi ser gott om tecken till oenighet inom den borgerliga alliansen redan innan ni har kommit i regeringsställning, vilket vi på vänstersidan naturligtvis hoppas aldrig kommer att ske.