prot · GT0997 · 2006-03-29 00:00:00 — 2: 43 m Avstod: 38 fp, 1 kd, 12 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 2 (Icke-diskriminering) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 150 för utskottet 120 för res. 3 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 20 v, 11 mp, 1 - För res. 3: 43 m, 38 fp, 22 kd, 1 v, 16 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 11 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 3 (Passkrav, registrering m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (mp, v) Votering: 237 för utskottet 33 för res. 4 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 43 m, 38 fp, 23 kd, 16 c För res. 4: 21 v, 11 mp, 1 - Frånvarande: 27 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkterna 46 Kammaren biföll utskottets förslag. KU30 Vissa radio- och tv-frågor Punkt 1 (DAB-radion) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 247 för utskottet 23 för res. 1 1 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 43 m, 37 fp, 21 v, 16 c, 11 mp, 1 - För res. 1: 23 kd Avstod: 1 fp Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 Tillämpningen i av den europeiska arresteringsordern Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Rambeslut och följdlagstiftning) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 235 för utskottet 34 för res. 2 1 avstod 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 43 m, 38 fp, 22 kd, 15 c För res. 2: 1 kd, 21 v, 11 mp, 1 - Avstod: 1 s Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 7 c, 6 mp, 1 - JuU18 Våldsbrott och brottsoffer Punkt 1 (Allmänt om våldsbrott och brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 151 för utskottet 120 för res. 1 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 21 v, 11 mp, 1 - För res. 1: 43 m, 38 fp, 23 kd, 16 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 15 (Hedersrelaterat våld) 1. utskottet 2. res. 14 (mp) Votering: 138 för utskottet 13 för res. 14 119 avstod 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 20 v, 1 c För res. 14: 1 kd, 11 mp, 1 - Avstod: 43 m, 38 fp, 22 kd, 1 v, 15 c Frånvarande: 27 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 27 (Funktionshindrade kvinnor och flickor) 1. utskottet 2. res. 27 (v, m) Votering: 204 för utskottet 66 för res. 27 1 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 38 fp, 23 kd, 16 c, 9 mp, 1 - För res. 27: 43 m, 21 v, 2 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 33 (Forskning) 1. utskottet 2. res. 31 (fp, m, kd, c) Votering: 150 för utskottet 119 för res. 31 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 21 v, 11 mp, 1 - För res. 31: 43 m, 38 fp, 22 kd, 16 c Frånvarande: 27 s, 12 m, 10 fp, 11 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 36 (Straffet för överträdelse av besöksförbud, m.m.) 1. utskottet 2. res. 34 (fp, m, c) Votering: 174 för utskottet 97 för res. 34 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 kd, 21 v, 11 mp, 1 - För res. 34: 43 m, 38 fp, 16 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkt 38 (Prövningen av anspråk på brottsskadeersättning) 1. utskottet 2. res. 36 (fp, m, kd, c) Votering: 151 för utskottet 120 för res. 36 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 21 v, 11 mp, 1 - För res. 36: 43 m, 38 fp, 23 kd, 16 c Frånvarande: 26 s, 12 m, 10 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU20 Fakultativt protokoll till Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom psykiatrisk tvångsvård Punkt 1 (Säkerhet och tillsyn) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 227 för utskottet 43 för res. 1 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 1 m, 36 fp, 23 kd, 21 v, 16 c, 11 mp, 1 - För res. 1: 42 m, 1 fp Frånvarande: 26 s, 12 m, 11 fp, 10 kd, 7 v, 6 c, 6 mp, 1 - Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. Talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 16 § (forts. från 13 §) Folkhälsa (forts. SoU18) 155 (): Folkhälsopolitikens första och mest övergripande mål är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Det betyder att vi inom alla politikområden bör beakta folkhälsoperspektivet och skapa strukturer som stöder hälsa och motverkar ohälsa. Ett samhälle med minskade klyftor mellan människor är ett samhälle med en god folkhälsa. Jämlikhet, jämställdhet och värnandet om den generella välfärden blir därför angelägna. Det ska ställas i kontrast till ett samhälle där individen utlämnas till sin egen förmåga och där skillnader mellan människor i form av inkomst, utbildning med mera näst intill premieras. är på många sätt ett föregångsland när det gäller folkhälsoarbetet. Det handlar om barn- och mödravård, vaccinationer, bra bostäder, utbildning och en generell välfärd med syfte att utjämna de socioekonomiska klyftorna. Men trots ett gott arbete så finns det mer att göra. I den rapport som lade fram om de sociala förhållandena i kan vi se att fler har det bättre men att polariseringen ökar. Det är något som vi vet också har en direkt korrelation till hälsan. Vi i menar därför att folkhälsoarbetet och kopplingen till att minska klyftorna i samhället måste tydliggöras. Det betyder satsningar på arbete, bra utbildning, integration och värnandet av den generella välfärden. Det betyder inte skattesänkningar eller sänkta ersättningsnivåer i sjukförsäkringen. Det finns ett antal områden i folkhälsoarbetet som särskilt behöver uppmärksammas. Jag vill nu lyfta fram några som arbetar för och som finns i betänkandet. har åtta reservationer i betänkandet. Den psykiska ohälsan har ökat alarmerande. Alltfler uppger att de har symtom som oro, sömnsvårigheter och nedstämdhet. De som upplever mest symtom av psykisk ohälsa är unga kvinnor i åldern . Den psykiska ohälsan lindras i många fall med läkemedel. Det lindrar naturligtvis, men de förebyggande insatserna är få, och det är de som är viktiga. Den riktigt alarmerande ökningen av psykisk ohälsa återfinns bland barn och unga. Det är särskilt allvarligt eftersom det grundlägger det fortsatta hälsotillståndet för resten av livet. Vi anser att i debatten om psykiatrin saknas den kanske viktigaste delen, det förebyggande, preventionen. Förebyggande insatser är alltid att föredra, både för individen och för samhället. Det råder även en viss oklarhet på myndighetsnivå om vem som har det övergripande ansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet. I vår motion om psykiatrisk hälso- och sjukvård lyfter vi upp behovet av insatser mot psykisk ohälsa. Vi anser att ett folkhälsomål avseende den psykiska hälsan bör formuleras. har i sin folkhälsopolitiska rapport särskilt uppmärksammat mäns våld mot kvinnor. I betänkandet vi diskuterar behandlas också en motion som berör detta problem. Motionen föreslår ett nytt folkhälsomål: frihet från könsrelaterat våld. skriver i sin rapport: Könsrelaterat våld är ett uttryck för strukturellt kvinnoförtryck och bristande jämställdhet i samhället. Mörkertalen är stora när det gäller att uppskatta förekomsten av könsrelaterat våld i befolkningen. Den verkliga våldsbrottsligheten brukar uppskattas till åtminstone så stor som den polisrapporterade. säger också att frihet från könsrelaterat våld bör bli ett nytt delmål inom folkhälsopolitiken. Vi menar att detta är ett viktigt ställningstagande som underlättar arbetet med att föra ut problemen från en snäv inom-familjen-problematik till att ses som ett samhällsproblem där halva befolkningen kvinnorna är särskilt utsatta. Det är, om man ska göra en drastisk jämförelse, en betydligt mer påtaglig pandemi än fågelinfluensan. Vi måste fortsätta att diskutera och fördöma mäns våld mot kvinnor, både här i kammaren och ute på gator och torg. Nyss var det ledamöterna i justitieutskottet som diskuterade frågan, och är det vi i socialutskottet som fortsätter den här diskussionen. Det är viktigt att vi gör det. Mäns våld mot kvinnor är ett stort folkhälsoproblem. tror jag också att vi kommer att enas om ett nytt mål inom folkhälsopolitiken: frihet från könsrelaterat våld. Regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till ett nationellt program för att förebygga självmord. Jag tror att vi är överens om att det är ett viktigt och nödvändigt uppdrag, och det har också kommenterats tidigare under debatten. Ett enigt socialutskott har också som bekant lämnat tillkännagivanden i frågan. Det nationella programmet för självmordsprevention ska bidra till att minska antalet självmord och självmordsförsök i befolkningen. Det finns studier som tyder på att självmordstankar och självmordsförsök är betydligt vanligare bland homosexuella, bisexuella och transpersoner än bland befolkningen generellt. anser att det är angeläget att analysera huruvida samhällets fördomar och den förhärskande heteronormativiteten tar sig uttryck i ökad självmordsfrekvens hos HBT-personer. Det är därför vi har motionerat om att regeringen bör ge och ett tilläggsdirektiv där det framgår att HBT-personers situation samt verktygen för att förebygga självmord inom denna grupp ska redovisas särskilt inom ramen för det nationella programmet för självmordsprevention. Tyvärr fick vi inte majoritet för vårt yrkande i utskottet. Jag vill ta upp ytterligare en fråga som fortsätter att envist argumentera för, nämligen folkhälsoläget för utrikesfödda svenskar. Vi som deltar i denna debatt vet att det finns stora skillnader i hälsa mellan utrikes- och inrikesfödda svenskar där alltså utrikesfödda har sämre hälsa. Och det gäller inte bara utrikesfödda; kunde vi läsa meddelanden från FN:s särskilde rapportör som påtalade ohälsa bland samerna och bristande insatser för den gruppen. har i en rapport presenterat folkhälsoläget för utrikesfödda svenskar. Rapporten visade att det finns överrisker för insjuknande i hjärt- och kärlsjukdomar och psykisk ohälsa hos flera invandrargrupper jämfört med svenskfödda. Det räcker inte att vi konstaterar att läget är så här. anser att det krävs riktade åtgärder och har därför föreslagit att bör få i uppdrag att fördjupa studien om utrikesfödda och återkomma med förslag till åtgärder. Regeringen har aviserat att den ska komma med en skrivelse, Folkhälsopolitisk rapport, . Vi lär alltså få anledning att fortsätta debatten om dessa viktiga frågor. Avslutningsvis, herr talman, står jag självklart bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. 156 (): Jag och har tillsammans med ett eller flera av de övriga allianspartierna ett antal reservationer till dagens folkhälsobetänkande. Vi framhåller särskilt nödvändigheten av åtgärder för en nollvision för självmord till följd av psykisk ohälsa. Vi pekar på geografiska och regionala hälsoklyftor, klyftor som folkhälsopolitiken måste medverka till att tillsluta. Vi tar upp HBT-personers psykosociala situation, viktiga bemötandefrågor, frågor om elöverkänslighet, behovet av en helhetssyn på hälsa och miljö samt hur viktigt det är att en hälsofrämjande hälso- och sjukvård uppnås i större utsträckning än . På dessa områden har reservationer, vilka jag självfallet står bakom. Jag nöjer mig dock med att yrka bifall till reservation 10, som handlar om trygga och goda uppväxtmiljöer för vad kan vara viktigare? Vi har nästan vant oss vid att det allmänna hälsotillståndet i landet är bättre än i de flesta andra länder. har vi dock sett allvarliga tecken på växande folkhälsoproblem. Särskilt oroande är den alarmerande ökningen av barns och ungdomars psykiska ohälsa, den kraftiga ökningen av antalet personer som är arbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade samt den kraftigt ökade användningen av alkohol och narkotika. Barn och ungdomar, kvinnor, utrikesfödda och unga vuxna är bärare av den nya ohälsan. Vi måste öka kunskaperna om varför barn och ungdomar mår allt sämre. Vi kan göra mycket för att förebygga. Vi kan börja med familjen. Vi kan erbjuda ett bättre och utvecklat föräldrastöd. Vi kan se till att våra barn i skolan mår bättre än . Vi kan jobba med miljön. Vi kan jobba med att barnen blir sedda. Vi kan jobba med att öka vuxenkontakterna och skolhälsovården. Vi kan förebygga mobbning och så vidare. Kompisar och föreningsliv är mycket viktigt. Det är viktigt att skapa framtidstro, att man har ett jobb när man har studerat färdigt, och att om så behövs göra tidiga ingripanden. När det gått så långt måste bland annat barn- och ungdomspsykiatrin ha mer resurser än för att klara sina insatser. Men det är fler i alla åldersgrupper som uppger sig må dåligt, ha sömnsvårigheter och känna stress. I det socialdemokratiska ökar också hälsoskillnaderna mellan sociala grupper, bostadsområden och regioner. Många människor känner att de varken har makt över sin tillvaro eller sin hälsa. Jag tror att det är en förklaring till den nya ohälsan. vill öka människors makt över sin livssituation, till exempel genom att sänka skatten för dem som har låga inkomster, ge människor makt över sin vardagliga välfärdsservice samt föra en politik som leder till fler jobb och möjlighet för fler att känna sig behövda och kunna försörja sig på sin egen lön. Vi vill satsa på de sociala gemenskaperna familjerna, grannskapen och föreningslivet för att förebygga ensamhet samt öka människors känsla av mening och livskvalitet. Vi vill också mer konkret öka människors möjlighet att förstå och påverka sin hälsa. Det handlar om att vårdens personal får en tydligare roll att göra sina patienter delaktiga och ge dem kunskap om hur de kan förbättra sin hälsa. Det handlar också om att förbättra möjligheterna till egenvård. I rapporten är bästa läkare presenterar vi från tankar för en modern hälsopolitik med individen i centrum. Vi utvecklar där ett individuellt hälsopass kopplat till ett nationellt hälsonät. Här ges patienten tillgång till den egna journalen, liksom tillgång till skräddarsydd och interaktiv hälsoinformation via nätet. på apoteken är ett nytt initiativ som också bör finnas i de nya företag som kommer att sälja läkemedel när apoteksmonopolet upphört. Samverkan landsting, kommun, föreningsliv och intresseorganisationer kan göra viktiga insatser. Engagemanget som kommer underifrån, som mobiliserar, inspirerar och motiverar är särskilt viktigt. Medborgarengagemanget är helt nödvändigt i kampen mot den höga alkoholkonsumtionen. Där kan mycket mer göras. Mycket mer kan göras både nationellt och internationellt för att begränsa bruket av alkohol. har i vanlig ordning förtjänstfullt lyft fram frågan och pekat på hur viktigt det är att ett arbete i EU leder till resultat. Det är bra att vi i är överens om att tillsammans med övriga nordiska länder jobba för att ändra införselkvoterna, som ju är helt orimliga. Men det får inte bara bli prat och deklarationer. Det måste också verkligen jobbas hårt för att det ska leda till resultat. Där undrar jag om inte majoritetens företrädare kan hjälpa till att sätta lite tryck på regeringen så att det händer någonting, så att vi får en förändring på den punkten. Nästa ordförandeland i EU är . Och har ju tillsammans med bland annat oss agerat för att få en ändring. Jag tycker att den som har bäst kontakter med ansvarig i regeringen skulle ge en liten signal för att se till att agera för att får upp ögonen för att detta borde vara en väldigt viktig fråga att sätta på dagordningen. Även hälso- och sjukvården måste få en tydligare hälsoorientering och mobilisera individens eget engagemang och egna hälsoresurser. Detta synsätt måste genomsyra all verksamhet, men speciellt primärvården, som således tydligare bör prioritera förebyggande insatser i form av till exempel motiverande samtalsmetodik. Generellt vill vi även öka inte minst de offentliga chefernas kompetens när det gäller ett mer hälsofrämjande ledarskap. Ett konkret förslag som och övriga i alliansen tycker är särskilt viktigt är att införa en lokalt utformad, flexibel finansiell samordning som tar resurser från de passiva sjukförsäkringarna och lägger på att korta vårdköer, rehabilitera och jobba hälsofrämjande. Att det ska vara så svårt att få socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att inse att detta ger muskler och kraft i arbetet för det hälsofrämjande arbetet. Det tycker jag är en gåta. Vi måste lyfta fram det förebyggande hälsoarbetet som den strategiska utvecklingsfråga det är, en förutsättning för tillväxt i samhället, inte en liten del av sjukvårdspolitiken. Det är viktigt att prioritera resurser, att investera i hälsa är lönsamt för alla parter. Vi måste, som jag tidigare framhållit, göra människorna engagerade i sin egen hälsa och ta deras engagemang till vara. Det är också angeläget att stödja insatser som görs till exempel av nätverket för . Det är projekt som alkoholprevention, rådgivning i kostfrågor och utveckling av modeller för fysisk aktivitet på recept också i sjukhusmiljö. har i budgetsammanhang föreslagit ekonomiska resurser till nätverket, vilket tyvärr har avslagits. Ett friskare i alla avseenden är vad arbetar för. 157 (): betänkande Folkhälsa behandlar 57 motioner . Totalt är det alltså 84 yrkanden som utskottet har tagit ställning till. Utskottsmajoriteten har valt att avstyrka samtliga kreativa förslag som riksdagsledamöterna har tagit fram i sina motioner. Eftersom finns med på 8, varav 7 egna, av de totalt 23 reservationerna förstår ni att jag inte till alla delar instämmer i utskottsmajoritetens ställningstagande. Jag tror dock inte att motsättningarna egentligen är så stora när det gäller folkhälsofrågor. I huvudsak uppfattar jag att vi drar åt samma håll. instämmer exempelvis i utskottets tydliga konstaterande att målet för det nationella folkhälsoarbetet ska vara att skapa förutsättningar för en god hälsa på lika villkor åt alla. Jag tror även att de flesta, liksom jag, känner stor sympati för de ganska likartade motionerna från och om hälsokonsekvensbedömningar, både lokalt och nationellt, inför politiska beslut. hade mycket väl kunnat ställa sig bakom den gemensamma reservationen från och . Ställningstaganden från utskottets sida tycker jag är en balansgång. Jag tror att det är många med mig som tycker att det tassas mycket och ryts för lite. När det till exempel redan pågår ett utvecklingsarbete på ett område och när många instanser ute i samhället tillämpar det som efterfrågas i motionen kan det om utskottet och ställer ett krav uppfattas som att man slår in öppna dörrar. Jag kan hålla med om att man inte ska kritisera i onödan, men det kan i så fall också bli svårt att synliggöra de olika partiernas politik. Jag tycker att det var väldigt svårt att avgöra om det var rätt att reservera sig eller att inte reservera sig till exempel i fråga om hälsokonsekvensbedömningar. Med hänsyn till hur det faktiskt ser ut ute i verksamheten i många kommuner och hur arbetar valde jag den här gången att tassa, att följa utskottsmajoriteten och avstå från en markering. Det betyder emellertid inte att jag har någon lägre ambition än och när det gäller att få till en lagstiftning för hälsokonsekvensbeskrivningar. Eftersom jag avstod från att ställa mig bakom reservationen från och om hälsokonsekvensbedömningar, trots att det egentligen är mitt partis politik, med motivet att bollen redan är i rullning, förstår ni säkert att jag inte är särskilt förvånad om andra partier väljer att behandla förslaget från mitt parti på samma sätt. Skulle emellertid utvecklingsarbete kring hälsokonsekvensbeskrivningar stanna upp är jag övertygad om att det går att samla en majoritet i bakom och förslag. Av samma anledning är jag övertygad om att om vi inte väsentligen har ökat våra kunskaper kring orsakerna bakom de tydliga skillnaderna i folkhälsa mellan grupper av olika etniskt ursprung i vårt land, kommer det att finnas en majoritet i som driver igenom det förslag som avstyrks på den punkten. Den gemensamma reservationen nr 6 från och om krav på fördjupade studier är egentligen ett självklart krav för alla partier i . Men vi gör helt klart olika bedömningar av vikten av att markera olika frågor inom ramen för folkhälsopolitiken. I de budgetförhandlingar som just nu pågår råkar jag känna till att det kommer förslag från regeringen som till stor del möter upp mot de krav som ställer beträffande krav på trygga och goda uppväxtvillkor i vår reservation nr 11. Vi har nog alla väntat på att det ska komma en större satsning på barn och unga med psykiska besvär. Som jag förstår det sker det , trots att utskottet avstyrker vår motion i frågan. För mig är det naturligtvis självklart inte särskilt viktigt om vår motion bifalles eller inte. Det viktiga är naturligtvis att beslutar när förslaget kommer att öka satsningarna på alla de barn och unga som har behov av ökat stöd. har även motionerat om behovet av att vi inför ett nationellt barnhälsoindex. Vi har gjort det med inspiration från . Det finns många undersökningar som visar att det råder brist på systematik och brist på kunskap kring hur barn har det i vårt land. Barn är utsatta för så mycket nytt i vårt snabba och föränderliga samhälle. Det är så mycket som stressar. Vi har i vår motion särskilt pekat på stress som en ny ohälsofaktor som spelar allt större roll i barnens uppväxtmiljö. Egentligen tror jag att samtliga partier i skulle ha kunnat ställa sig bakom de yrkanden som behandlas under rubriken och goda uppväxtvillkor i motioner So691 och So699 och faktiskt även stå bakom de reservationer som är kopplade till motionerna. Men ni andra kanske var bättre informerade än vad jag var om vad som var på gång i tilläggsbudgeten. Det är naturligtvis bra med ökade resurser som går till förebyggande insatser och till barn och unga med stora behov. Det kanske kan tyckas onödigt att reservera sig när nu saker är på gång med nya pengar till området, men jag tycker ändå att det är viktigt med en särskild markering. Jag yrkar därför bifall till reservation 12. Jag har valt den. Avsikten med debatterna som jag har sagt tidigare i och vårt arbete samt voteringarna är inte bara resultatet utan också att de olika partiernas politik ska bli synlig. Förmodligen är vi också tämligen överens i frågan om buller. Utskottet har tidigare framfört sitt ställningstagande. Det är ett tilltagande hälsoproblem. Inte minst barnen far i allt större utsträckning illa. Kraftiga insatser måste till om inte de flesta i vårt samhälle ska drabbas av verkligt allvarliga bullerskador. Att vi inte får något stöd i utskottet för ett sådant krav beror antagligen inte på att utskottsmajoriteten i den frågan har en annan uppfattning än den vi i har när det gäller allvaret i de tilltagande bullerproblemen. Jag utgår från att orsaken till att motionen om buller avstyrks är att man anser att bollen redan är i rullning. Man anser att det redan görs mycket och att problemen är på väg att hanteras. Jag tror däremot inte att utskottets majoritet i den här frågan anser att problemen med buller är på väg att lösas. Så starkt tror jag inte att utskottets ställningstagande i den frågan ska tolkas. Hanteringen av frågan om buller är därför ett exempel på hur svårt det är att tyda ut vad betänkandena egentligen säger. Jag tror att majoriteten ser allvarligt på problemet med buller men att man har förtroende för att regeringen jobbar på efter bästa förmåga.