prot · GT0972 · 2006-02-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om sammansatt justitie- och socialutskott Från sammansatta justitie- och socialutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt justitie- och socialutskott 3 bil. och socialutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut av överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda skrivelse 2004/05:152 Insatser för narkotikabekämpning utifrån regeringens narkotikahandlingsplan motioner väckta med anledning av skrivelsen proposition 2005/06:30 Nationella alkohol- och narkotikahandlingsplaner i den del som avser förslaget till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. samt förslaget om narkotikapolitiska mål (avsnitt 7.1) motioner väckta med anledning av propositionen och som avser de delar av propositionen som nämnts ovan motioner från allmänna motionstiderna 20022005, remitterade till JuU och SoU proposition 2005/06:60 Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar jämte vissa i anledning av propositionen väckta motionsyrkanden. Till deputerade i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. protokoll 2005/06:18 [JuU] och protokoll 2005/06:20 [SoU].) Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta justitie- och socialutskottet (JuSoU), har vid konstituerande sammanträde denna dag utsett följande presidium: (), ordförande (), förste vice ordförande (), andre vice ordförande justitieutskottet socialutskottet Bilaga 1 hade följande lydelse: Sammansatta justitie- och socialutskottet 20060209 Ledamöter och suppleanter i sammansatta justitie- och socialutskottet (JuSoU) Ur justitieutskottet LedamöterSuppleanter () () ()() ()() ()() ()() ()() ()() () () LedamöterSuppleanter ()() ()() ()() ()() ()() ()() () () () () Bilaga 2 hade följande lydelse: Utdrag ur protokoll 2005/06:18 § 3 Sammansatt utskott Utskottet beslutar att till ledamöter i sammansatt justitie- och socialutskott (JuSoU) utse följande ledamöter: () () () () () () () Utskottet beslutar vidare att till suppleanter i det sammansatta utskottet utse följande ledamöter: () () () () () () () () () Denna paragraf förklaras justerad. Bilaga 3 hade följande lydelse: Utdrag ur protokoll 2005/06:20 § 6 Val av deputerade till sammansatt utskott Utskottet beslutar att till ledamöter i det sammansatta utskottet JuSoU utse följande ledamöter: () () () () () () () () () () Utskottet beslutar vidare att till suppleanter i det sammansatta utskottet utse följande ledamöter: () () () () () () Rätt utdraget intygar: Promemorian med bilagor hade delats ut till kammarens ledamöter. Promemorian lades till handlingarna. 3 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister , utrikesminister , utbildnings- och kulturminister , statsrådet och statsrådet . 4 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Tredje vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden samt voteringstider till och med delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:228 Till Interpellation 2005/06:228 av () Tillväxt och jobb i nordöstra kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:230 Till Interpellation 2005/06:230 av () Bostadsmarknaden och hemlösheten Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2005/06:232 Till Interpellation 2005/06:232 av Axel Darvik (fp) Byggande av studentbostäder Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2005/06:236 Till Interpellation 2005/06:236 av () Översyn av villkoren för totalisatorspel Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade åtaganden som inte går att flytta på. Interpellation 2005/06:237 Till Interpellation 2005/06:237 av () Företagspolitik Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:238 Till Interpellation 2005/06:238 av () Lönebidrag Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:239 Till Interpellation 2005/06:239 av () Reglerna för flyttskatt i och inom EU Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade åtaganden som inte går att flytta på. uppdrag och rättschef 2005/06:240 Till Interpellation 2005/06:240 av () Den framtida fastighetsskatten kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade åtaganden som inte går att flytta på. 6 § Svar på interpellation 2005/06:241 om konsumtion av lagligt fångad fisk och miljömärkt fisk 1 Jordbruksminister (): har frågat mig om konsumtion av lagligt fångad fisk och miljömärkt fisk. De frågor som ställs till mig berör dels fiskerikontrollfrågor, dels vilka initiativ jag har för avsikt att ta i EU för att förhindra att olagligt fångad fisk distribueras och säljs inom EU samt vilka initiativ jag avser att ta i för att stoppa införsel av och illegal handel med olagligt fångad fisk. Därefter frågar hur korrektheten i fiskproduktinformationen till kunder och konsumenter kan förbättras och garanteras samt hur tillgången på och utbudet av miljömärkt fisk och fiskprodukter kan ökas. Jag vill inleda med att framhålla att olagligt fiske är ett allvarligt hot mot både de aktuella fiskbestånden och en ansvarsfull fiskeriförvaltning. Från svensk sida är vi därför aktiva på flera nivåer för att driva frågor om illegalt fiske och för att förhindra att illegalt landad fisk hamnar på svenska konsumenters bord. Illegalt fiske är ett internationellt uppmärksammat problem. Inom för jordbruk, skogsbruk och fiske, FAO, antogs 2001 en internationell handlingsplan mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och 2002 antog EU en motsvarande handlingsplan för gemenskapen, som innebar att åtgärder ska genomföras både på internationell nivå och på gemenskapsnivå. Vidare ska åtgärder vidtas inom regionala fiskeriorganisationer och i partnerskap med utvecklingsländerna. För att tydliggöra hur vi arbetar tar jag utgångspunkt i vårt arbete med att förhindra det illegala torskfiske som bedrivs i . Detta svartfiske kan vara så omfattande att ett av de sista starka torskbestånden i världen hotas. Torskbeståndet i , som förvaltas gemensamt av och , ligger inom Nordostatlantiska () konventionsområde. Bristande kontroll av de landningar, som görs av tredjelandsfartyg, inte minst i många EU-länders hamnar, är ett uppmärksammat problem. Jag sände brev till EU:s fiskeministrar samt till kommissionären i syfte att få upp frågan för debatt vid jordbruks- och fiskerådets möte . Därefter har även begärt att frågan ska diskuteras på rådet. Syftet med denna diskussion är att få till stånd en förbättring av såväl kontrollen av landningarna av tredjelandsfartyg inom EU som NEAFC:s möjligheter att kontrollera detta fiske. Jag kommer vidare att träffa den norska fiskeministern för att diskutera hur jag kan stödja henne i arbetet med att freda världens sista starka torskbestånd. Den svenska fiskerikontrollen har utvärderats. I utredningen föreslås att den framtida fiskerikontrollen ska inriktas mot kontroll i hela kedjan från fångst till konsument. Vidare lyfts det fram frågor om ursprungsmärkning, förbättrad tillsyn i transportledet, egenkontroll och imagefrågor. Utredningen har remissbehandlats och återkommer jag till dessa frågor i en skrivelse till . Därtill kommer att kontroll av märkning med mera i förädlingsindustri och detaljhandel utförs av kommunerna och . avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att stärka kontrollen. Inom den gemensamma organisationen för marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter regleras hur märkningen ska utformas. Av märkningen ska handelsbeteckning, produktionsmetod samt fångstzon framgå. Med anledning av dioxinproblematiken har dessutom ett särskilt informationsansvar till svenska konsumenter vid försäljning av viss fisk från . Det är därefter en fråga för kommunernas livsmedelsinspektörer att följa upp och kontrollera att märkningen är korrekt och spårbar. Jag vill även framhålla att konsumenter har makt att påverka eftersom konsumenten ytterst väljer vilka produkter som köps. Fiskbranschen har tagit avslöjandet om illegalt fångad fisk mycket allvarligt och har bildat en arbetsgrupp som syftar till att möta konsumenternas krav på att fisken inte ska vara svartfiskad. Inom den globala handeln är falsk ursprungsmärkning ett stort problem. Genom att ställa tydliga krav på ursprungsmärkning vid inköp av fisk kan handeln bättre säkerställa att fisken är legalt fångad. presenterade kommissionen ett meddelande som syftade till att initiera en debatt om att miljömärka fiskeriprodukter. Arbete med meddelandet har påbörjats och ordförandeskapet planerar för att rådsslutsatser ska beslutas . Parallellt med detta pågår en revidering av förordningen för ekologiskt jordbruk. Där har vattenbruket fått en mer framträdande roll . Vårt eget nationella program för vildfångad fisk som utvecklats av Krav, med stöd av regeringen, har varit i gång . finns Kravmärkta räkor på marknaden. Jag kommer även fortsatt att prioritera det pågående arbetet med att motverka illegalt fiske samt ge konsumenterna bättre information om den fisk som säljs. 2 (): Jag vill tacka ministern för svaret och för att jag fick ett så snabbt svar på min interpellation. Jordbruksministern och jag är tydligen överens om att olagligt fiske är ett allvarligt hot mot aktuella bestånd. Jag håller med om att olagligt fiske allvarligt hotar bestånden och är ett hot mot en ansvarsfull fiskeriförvaltning. Vi närmar oss även frågan om var gränsen går för ansvarsfull fiskeriförvaltning som även lagligt brandskattar havsresursen på grund av den kohandel vi har vid kvotfördelningen i EU. Här kommer vi in på bestånd som fiskas inte minst överfiskas i första hand lagligt men även olagligt eller så kallat illegalt. Interpellationen berör även den stulna fisken och försäljningen och häleriverksamheten kring den. Många i försäljningsledet och i distributionskedjan av fisk vet inte om deras fisk är laglig eller stulen, det vill säga illegalt fångad. Man vet alltså inte om man deltar i en häleriverksamhet eller inte. Jag vill inte på mitt matbord ha fisk som är olagligt fångad och därmed stulen från havet och som har gått vidare i häleriverksamheten innan den hamnar på mitt matbord. Var kan jag få garanti för att min matfisk eller fiskprodukt är så kallad vit och inte svart? Det har återigen visat sig att kontrollen av införsel av fisk till EU-hamnar inte fungerar. På ett enkelt sätt och med liten risk för att upptäckas distribueras från havet stulen olagligt fångad, fisk för miljarder kronor in i EU. Typiskt för EU är att det på papperet finns en kontrollverksamhet, men att den i praktiken verkar vara obefintlig i vissa hamnar. Givetvis hamnar även den omärkta från havet stulna eller illegalt fångade fisken på svenska konsumenters bord. Ministern svarar att illegalt fiske är ett internationellt uppmärksammat problem och hänvisar till och dess handlingsplan mot olagligt fiske som antogs 2001. Ministern hänvisar också till EU:s motsvarande plan som antogs 2002. Dessa planer har inte hjälpt. Vad gör vi? Ska vi vänta ytterligare eller ska vi göra något även på hemmaplan? Även här i har vi rapporter om och förundersökningar på gång om så kallade felrapporterade eller svartfiskade landningar av torsk som ilandförs som bleka. Vi har även rapporter om danskt illegalt fiske i . Ministern beskriver i svaret att bristande kontroll av tredjelandsfartyg i EU-hamnar är ett uppmärksammat problem. Ja, visst. Det är uppmärksammat. Men jag vill påstå att även kontrollen av förstalandsfartyg i EU är ett problem och hoppas att även det uppmärksammas. Det är bra att jordbruksministern lyfter fram frågan även till den norska fiskeministern. Då kan ni ju gemensamt formulera svaret på den ställda frågan från vänstergruppen i som handlar just om svartfisket. När det gäller har jag själv kontakt med danska politiker i frågan. Här har nog även den svenska fiskeriansvariga ministern en hel del att göra i samarbetet med den danska fiskeministern då danska företag har visat sig vara djupt engagerade i svartfisket i . 3 (): Under har debatten i medierna ständigt handlat om ett ensidigt överfiske i svenska vatten och förekomsten av oönskade ämnen i fisken. Det har fått till resultat att många har blivit försiktiga med att äta svenskfångad fisk. Butiker har marknadsfört sig med fångad i fram till åtminstone ett visst datum. Det har sällan framkommit att en del av den importerade så kallade ishavsfisken i många fall blivit infryst efter fångsten, skeppad till , upptinad och lagd i fina förpackningar, fryst ytterligare en gång och därefter transporterad till för att säljas. Jag uppmärksammade själv detta i en motion som heter något så vackert som Ät svensk fisk, . Jag kan ju inte räkna med att få samma genomslag som ett program i . Norsk fjordlax till exempel är i själva verket odlad lax som äter foder framställt ur industrifiskad sill och fisk, och ibland tillsätter man antibiotika och färgämnen. Möjligheten att köpa östersjölax kommer snart att upphöra i och med att vi får ett förbud mot de så kallade drivgarnen. Det är ett förbud som tillkommit från regeringen och dess samarbetspartier för att rädda tumlare som enligt de allra flesta experter, inte minst fiskarna, inte längre finns kvar sedan isvintrarna . Det är olyckligt. Det är av stor vikt att ändra attityderna till den svenska fiskaren, det svenska fisket och den svenska fisken som ju är nyttig och bra föda. Jag misstänker att fick inspiration till den här debatten efter TV 4-programmet. Då är det ändå något bra med detta och jag hoppas att det ska bli bra för det svenska fisket. Det har ju tidigare varit tv-program som jag påstår har svärtat ned det svenska fisket, och konsumenterna har ändrat sitt beteende. Det är väl dokumenterat att folk som äter mycket fisk har betydligt mindre problem med hjärt- och kärlsjukdomar. Medier, myndigheter, folkhälsoansvariga och vi alla har här ett stort ansvar. Det är naturligtvis mycket bättre att vi i första hand äter svensk och svenskfångad fisk, både för kvalitetens och för miljöns skull. Om vi inte äter den svenskfångade fisken exporteras den. Så är fallet med bland annat östersjötorsken som till mycket stor del exporteras. Det är inte något fel med det, men prissättningen är inte vad den borde vara. Det drabbar det svenska fisket, de svenska kustsamhällena och naturligtvis den svenska fiskaren. Svenskt fiske är en del i vår livsmedelsproduktion. Det gäller att ta vara på den fisk som finns i havet och som jag påpekar fiskas lagligt inom biologiskt säkra gränser och fastställda kvoter. Det borde ligga i allas intresse att vi i vårt land i första hand tar hand om detta. I slutet av ministerns svar står det: Jag kommer även fortsatt att prioritera det pågående arbetet med att motverka illegalt fiske det är bra samt ge konsumenterna bättre information om den fisk som säljs. Jag undrar om ministern också har några planer för hur man ska kunna upprätta bilden av den svenska fisken fångad inom biologiskt säkra kvoter. Jag ställer därför frågan: Ämnar ministern vidta några åtgärder så att svenska folket får korrekt information om det svenska fisket och nyttan av att äta svensk fisk? 4 (): Jag ska ta upp samma tråd som . Den här interpellationen handlar ju mycket om illegalt fiske i . Det är något som man naturligtvis måste stoppa. Jag hoppas att jordbruksministern tar sitt ansvar och för den frågan vidare. Frågan om konsumenter tas också upp i interpellationen. Konsumentmakt är ju något väldigt viktigt. Det har vi från lyft fram i många sammanhang. Om konsumenten ska vara en maktfaktor krävs det att man har riktig information och garantier för att informationen är riktig. I har vi ju, som sade, fått en något bisarr situation. Man har avsättningssvårigheter för svensk inom lagliga kvoter fångad fisk medan annan fisk saluförs. Konsumenten har förts bakom ljuset. Man köper fisk och tror att man gör en stor miljögärning. Sedan visar det sig att den är illegalt fångad i . Naturligtvis sätts hela systemet i fråga om det uppstår sådana situationer. Jag är också väldigt mycket inne på att det krävs attitydförändringar mot det svenska fisket. Jag hoppas att jordbruksministern med större tydlighet än vad som visas i svaret framhäver att det svenska fisket trots allt bedrivs inom de ramar som är satta och att det är ett lagligt fiske. Jag tycker även att det i själva interpellationen andas lite grann om att man ifrågasätter de kvoter som är satta. Det kan man naturligtvis göra. Men det är ändå viktigt att tala om att de svenska fiskarna fiskar inom de ramar som de har fått sig tilldelade. Det måste vara fel när yrkesfiskare ganska ofta uttrycker att de tycker att vi framställer dem som någon typ av skurkar som egentligen inte följer de regler som finns. När det gäller kvotsystemet har jag tidigare framfört att jag tror att det som pågår på i fråga om blandfiske är ett av de stora problem som vi måste få bukt med det stora fullständigt orimliga utkastet av fisk som sker. Man får höra att bara var tredje torsk som fångas landas och så vidare. Där har vi det stora problemet. Det handlar kanske inte så mycket om kvoternas storlek, utan man måste ändra det systemet. Jag ser fram emot att det här försöket med havdagar kommer i gång. Jag undrar om ministern har något besked att ge om när det kan komma i gång. Det tror jag kan vara väldigt betydelsefullt för det svenska fisket. Det är precis som säger här, att det måste vara så att man i ska äta svenskfångad fisk och att det svenska fisket ska vara inriktat för direkt livsmedelskonsumtion. Jag skulle vara tacksam om ministern säger någonting om kvotsystemet och om när det kan komma i gång. Jag tror att det är oerhört betydelsefullt för det svenska fisket. 5 Jordbruksminister (): Frågan om ett ansvarsfullt fiske är någonting som den har drivit med kraft under . Och vi är bekymrade över att vi gör för stora uttag. Där är jag överens med om att vi måste se till att vi också får ett fiske som är anpassat till de råd som biologerna, vetenskapsmännen, ger oss. Där får vi kämpa på. Det är inte så att vi har lyckats få gehör för den ståndpunkten inom EU. Och jag är oroad över att vi tar ut för mycket fisk. Men inom ramen för de beslut som är fattade inom EU har jag ingen annan uppfattning än det som framförs här, nämligen att vi ska se till att vi får en avsättning för det fiske som de svenska fiskarna landar lagligt. Men det stora problemet här är ändå att förtroendet för fisk överlag rubbas när det händer sådana saker som har hänt i när vi har ett stort svartfiske. Det gör att konsumenten blir mer försiktig. Detta måste vi agera mot. Och det är det som jag har utvecklat i mitt interpellationssvar. Vi ska jobba på flera nivåer, vilket jag också har uttryckt. Givetvis ska vi jobba i det internationella sammanhanget och jobba med det som vi kallar för tredjeland, jobba med och för att hitta system. Vi behöver samverka mer för att nå lösningar. Vi behöver se till att vi har en bättre kontroll i våra egna EU-hamnar. Vi måste också se till att vi får bilaterala avtal, bland annat med , så att vi får information från för att kunna ha en bättre kontroll. Och givetvis ska vi också lägga ett ansvar på handeln i alla led att den måste kräva spårbarhet när den gör sina inköp. Det är på det sättet som vi kan bygga de säkra systemen. Sedan måste man också sopa framför egen dörr. Därför ska vi se till att vi har en kraftfull fiskerikontroll inom EU och att vi sedan också översätter den på det nationella planet så att vi har en bra fiskerikontroll här i . Jag aviserar i mitt interpellationssvar att regeringen kommer att lämna en skrivelse till om hur vi kan förstärka fiskerikontrollen. Jag är till fullo överens med debattörerna här om att vi måste ge konsumenterna en bra information. Det kan vi göra bland annat genom det system som vi har krav på att man ska märka med fångstzon, vilken sorts fisk det är och vilken fiskemetod som har använts. Vi ska se till att vi har sådana system så att det inte går att förfalska i det första ledet eftersom det är där som vi har problemet , alltså att man förfalskar i det första ledet och att man sedan inte kommer åt detta i senare led. Sedan ska vi jobba vidare med andra märkningssystem där bland annat handeln frivilligt deltar med miljömärkning av fisk exempelvis. Det finns flera system. Däremot är jag inte överens med om att vi ska ha drivgarn i . Vi har haft en aktionsplan för att rädda laxen. Den har gett oss framgång. Och vi ska nu se till att vi är varsamma på olika sätt. Beträffande detta om det finns tumlare eller inte, vill jag säga att man inte har drivgarn i andra vatten i EU. Jag tycker inte att vi ska ha det i heller. 6 (): Torskbeståndets storlek och dess reproduktion är en het fråga och har varit det hos myndigheter, fiskare och även hos konsumenter. Därför är det viktigt att få veta var torsken, eller fiskprodukten, kommer från, precis som ministern nämner. Men jag förmodar att alla konsumenter inte känner till att torsk märkt Nordostatlanten kan vara fångad var som helst utanför Kullen vid och upp mot norr utanför norra , alltså FAO-område 27. För de flesta uppfattas fångstmärkningen Nordostatlanten som att fisken kommer från haven utanför . Men sanningen är ju att den torsk eller annan fisk som är märkt Nordostatlanten likväl kan vara fångad från bestånden i eller på , alltså en definition som är föga känd bland konsumenterna. Detta skapar problem även för konsumenten. Oavsett vilken definition som man har av olika namn sprids vilseledande information, och kunderna köper varor som de egentligen vill undvika. Speciellt illa är det med de anonyma leveranserna av fisk och fiskprodukter som går till restauranger och storkök. Kriminella individer och företag utnyttjar detta och bidrar därmed till utrotandet av fiskarter och fiskbestånd. Som fiskeriminister och konsumentminister ligger det ett stort ansvar på jordbruksministern att sjösätta radikala åtgärder både här hemma och på nordisk och europeisk nivå. Det får inte vara så att det är mer lönsamt att ta straffen eller böterna och sedan sälja svartfångsten och kunna fortsätta som yrkesfiskare. När det gäller fiskindustrin i EU och som eventuellt köper den svarta fångsten måste polisen få i uppdrag att se om någon i kan ställas till svars för den omfattande häleriverksamheten med den stulna fisken som har hamnat i EU och även i . För att kontrollen ska fungera när det gäller märkning och spårbarhet måste även landningskontrollen och kontrollen till havs fungera. Där vill jag påstå att det brister. Frågan är om den svenska klarar av den kontrollen i dagens situation. Vi får väl se vad som kommer fram i den skrivelse som ska komma på detta område. Jag hoppas att vi får se att det blir förstärkningar. Fiskbranschen, berörda myndigheter och handel sägs nu ha tillsatt en arbetsgrupp för att komma med förslag om hur man ska säkerställa att fisk som säljs är lagligt fångad. Det är jättebra, och det är nödvändigt att de gör detta. Men problemet är att de just nu har ett lågt förtroende i dessa frågor eftersom de inte har reagerat trots olika avslöjanden. Grå fisk och svart fisk, ingen nyhet, även om det skulle vara bleka. Tror ministern att det finns ett samband mellan svartfisket och fiskeflottans kapacitet? Är det så att fiskeflottan just nu är för stor i förhållande till den lagliga havsresursen och att det därför pågår något som inte borde pågå? 7 (): Ministern säger att oavsett tumlare eller ej ska vi inte ha några drivgarn. Jag kommer från ett av de samhällen och fiskelägen i , Hörvik i , där man fiskar mest lax, och det har man gjort genom tiderna.