prot · GU0917 · 2006-11-08 00:00:00 — Många exempel finns på åtgärder där fastighetsägarna har gått in och gjort förändringar som har skapat mycket attraktiva områden där våldsbrott och liknande har minimerats. Att man har kommit rätt så långt i avskrivningsprocessen innebär också att det finns ett utrymme för fastighetsägaren att finansiera det. Jag vet att arbetar med hjälpprogram för de fastighetsägare som håller på med detta. Men att gå in med statliga medel anser jag inte vara nödvändigt. Här ska marknaden, allmännyttan och privata fastighetsägare, klara av situationen på egen bekostnad. 371 () replik: Jag vill återigen upprepa att det är väldigt glädjande att höra inte minst centerpartister tala på det här viset. Jag tar det till intäkt för att det finns människor i den nya majoriteten i som kommer att kämpa för utvecklingen av allmännyttan. 372 () replik: Allmännyttan är en del och också en viktig del av hyresvärdarna på marknaden. Jag ser det inte som en självklarhet att man ska avveckla allmännyttan. Den har en roll att spela likaväl som de privata fastighetsägarna har en roll att spela. Talar man med de båda grupperingarna kan man konstatera att båda värnar varandra. Det tror jag är bra för utvecklingen . 373 (): Jag skulle vilja prata lite grann om ett för oss i viktigt infrastrukturprojekt. En fungerande infrastruktur, bra kommunikationer, är avgörande för en bygds och en regions utvecklingsförutsättningar. Regionförstoring är ett begrepp som används i många sammanhang och som sägs vara det som är huvudvägen för att skapa en flexibel arbetsmarknad, pendlingsmöjligheter, närhet till studier och närhet till arbete på annan ort. Det är just vad det här handlar om. För och är den så kallade Dalabanan en mycket viktig kommunikationslänk. Den sträcker sig från till . Trafikeringen utgör 3075 tåg beroende på vilken delsträcka det handlar om. En hög resandefrekvens kan särskilt noteras på delen StockholmDalarna och på pendlingssträckan SalaUppsala. När det gäller de här båda länen måste vi betrakta Dalabanan som en oerhört viktig pulsåder för järnvägstrafiken. Den har stor betydelse för dels regionförstoring, för att skapa större arbets- och bostadsmarknad, dels för möjligheten att använda sig av det studieutbud som finns vid , , och . Dalabanan är också en viktig och fungerande kommunikationslänk till . Den har stor betydelse för turismen, vilket blir särskilt tydligt i samband med olika typer av stora evenemang. Den har också stor betydelse för Sälenområdet, som inte är direkt kopplat till . Förutom persontrafiken finns på delar av banan en stark koppling till godstrafiken. Det som vi kan säga om nuläget när det gäller Dalabanan är att resandet har ökat rejält trots att utbudet och restiderna har försämrats. Resandeunderlaget är som störst söder om . Dalabanan har stor betydelse för godstrafiksträckan MoraBorlänge. Efterfrågan på virkes- och kombitransporter är ökande på banans södra del. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det är få åtgärder för upprustning av banan som vidtas. Dalabanan måste ges en högre standard som minskar restiden. En kortare restid förbättrar naturligtvis möjligheterna till arbetspendling och bidrar till så kallad regionförstoring. är restiden MoraStockholm med så kallat Intercitytåg och . För BorlängeStockholm handlar det om en restid och med X 2000. Det finns en intresseförening som omfattar banans hela sträckning med alla kommuner i både och samt . Den jobbar för en uppgradering av banan. Det handlar om att minska restiden. Man har presenterat olika varianter av investeringsalternativ för att rejält korta restiden. Här handlar det om nybyggnadssträckor för ny hastighetsstandard eller upp till 250. Det handlar om nya spår, om åtgärder för kurvrätning, om signal- och teleåtgärder och om ombyggnad av befintliga mötesplatser. Det gäller också nybyggnad av långa mötesspår. En upprustning av Dalabanan leder till en kortare restid, men det krävs stora ekonomiska resurser och att prioriterar projektet. Om man tittar på andra stora objekt runtom i landet kan man konstatera att ibland finns det stora summor att sätta in för att skapa bra infrastruktur med järnväg och uppgradera olika banor. Här handlar det om en investeringsvolym på i storleksordningen . Men det kommer att få positiva effekter för den regionala ekonomin. och är de orter som kommer att gynnas mest enligt de utredningar som har gjorts både när det gäller befolkning och arbetstillfällen. För Moras del handlar det om underlättad arbetspendling till Borlängeregionen och för del handlar det om . Den här regionen har många små arbetsplatser och arbetsmarknader som också till sin karaktär är ensidiga. Därför är det mycket viktigt att försöka få dessa integrerade i en större arbetsmarknad. Det ökade behovet av godstransporter samt den växande tjänstesektorn skapar underlag för mer av persontransporter och kompetensförsörjning. Det stärker argumenten för en uppgradering av Dalabanan. En konkurrenskraftig tågtrafik med hög frekvens, restider som är punktliga och god komfort skulle ge den här järnvägen en mycket stark ställning. Det skulle stödja näringslivets utveckling i både och . Sammanfattningsvis vill jag säga att förbättrade resmöjligheter leder till regionförstoring som breddar arbets- och bostadsmarknaden. Kombinationen av fastighetspriser, löner, arbetslöshet och restider är tydlig. Det är en tydlig drivkraft för att driva på regionförstoringen i Dalabanans sträckning. är det ett faktum att den här banan används till stor del av kvinnor. av resenärerna på Dalabanan är kvinnor. En satsning på Dalabanan skulle därmed också bidra till att bredda kvinnors arbetsmarknad. 374 (): Detta är mitt första tillfälle att tala i denna kammare denna välfyllda lokal. Men det kanske är bra med en liten mjukstart. Jag ska bli lite allvarligare nu och ta upp en fråga som berör mig extra mycket. kommer det att bli en illustration av de negativa effekter som kan uppstå på grund av en alltför stor statlig byråkrati och för lite lokalt och kommunalt inflytande över viktiga samhällsfrågor. Kanske minns många fortfarande att var en sorgens månad i . Tre skolbarn dog i olyckor på olika platser i landet. Det var olyckor som hade en direkt koppling till skolskjutstrafik. Ytterligare några barn blev svårt skadade. En av de orter som drabbades var min hemby , där en sjuårig pojke avled när han blev påkörd på väg till bussen. En sådan tragedi berör alla i en liten by. Men det kan också skapa en stark sammanhållning och ett starkt engagemang därför att alla vill göra någonting. I vårt fall ledde människors engagemang till ett antal konkreta och väl genomtänkta förslag för en säkrare trafikmiljö. Det har bland annat handlat om hastighetsbegränsningar, varningsskyltning vid hållplatser och skolor, belysning, vägmarkeringar, förslag om reflexvästar till alla skolbarn och en massa andra saker. Allt detta engagemang togs till vara av kommunens politiker. I total politisk enighet ställde sig politikerna i kommunfullmäktige, kommunstyrelse och ansvariga nämnder bakom ett antal förslag som skulle öka trafiksäkerheten. har dessutom kommunens trafiksäkerhetsråd och andra medborgare kommit med ännu fler trafiksäkerhetsförslag, inte minst önskemål om hastighetsbegränsningar på mindre vägar. Mycket ofta har även dessa ärenden kunnat avgöras i total politisk enighet i kommunen. När det gäller kommunala gator kan kommunen också själv bestämma en hel del i de här frågorna. När det däremot gäller vägar som ansvarar för har det visat sig vara betydligt värre. När kommunens förslag nått dem som har den slutliga beslutanderätten och ibland har det blivit nej till det mesta. Mest svårt att acceptera är det nog att man har sagt nej till kommunens krav på 50-skyltning av vissa vägsträckor förbi förskolor och skolor och på vägavsnitt där många barnfamiljer bor. Lika upprörande tyckte vi nog att det var när vi fick nej till varningsskyltning vid skolor och skolskjutshållplatser med motiveringen att man inte ska skylta i onödan. Dessa avslag på vad människor anser vara självklara åtgärder har gjort många upprörda. Om kommuninvånare och politiker i total enighet vill öka trafiksäkerheten med enkla åtgärder och till blygsam kostnad är det svårt att acceptera att byråkrater på statliga myndigheter ska få stoppa detta. Vi politiker talar ofta om hur viktigt det är att ta vara på enskilda människors initiativ. Vi vill att medborgarna ska engagera sig i samhällets utveckling. Av polisens trygghetsmätningar vet vi också att just trafiksäkerhetsfrågor och trafikbrott är frågor som engagerar människor. Jag anser inte att vi har rätt att avfärda människors initiativ i de här frågorna. Vi har helt enkelt inte råd med det. Engagemang måste ge resultat. Svenska politiker och myndigheter står bakom nollvisionen för antalet trafikdödade. Den nya regeringen har också tydligt uttalat att man vill öka kommunernas självstyre och motverka onödig byråkrati. Om vi menar allvar med alla dessa mål måste vi ge mer makt till de lokala politikerna när det gäller trafiksäkerhetsfrågorna. Kommunpolitikerna har ofta bättre kontakter med sina invånare och känner väl till vilka trafiksäkerhetsåtgärder som behövs. Beslut som rör trafiksäkerhet blir naturligtvis bäst om de fattas så lokalt som möjligt i samråd med förskolor, skolor, personal, boende och övriga invånare som berörs. Jag kommer att arbeta för att öka kommunernas inflytande över trafiksäkerhetsfrågorna. Jag hoppas att denna fråga ska kunna få stöd från alla politiska läger. Om man resonerar logiskt behöver det inte bli en politisk stridsfråga. Det är hög tid att ge makten till dem som påverkas mest av trafiken och låta de lokala politikerna bestämma mer. 375 () replik: Till vill jag säga välkommen till debatten i kammaren. Jag lyssnade på ditt inlägg om trafiksäkerhet, och då kom jag att tänka på en annan fråga som ni gick till val på, nämligen den att ni skulle föra över alla kostnader för olyckor som inträffar i trafiken på trafikförsäkringen. I debatten har ni framfört det här som en trafiksäkerhetsfråga. Jag vill ställa en fråga till . Tror du att bilförare blir mer ansvarsfulla och undviker olyckor i trafiken bara för att kostnaden för trafikförsäkringen ökar med flera tusenlappar? 376 () replik: Hur mycket kostnader kommer att öka råder det lite olika bud om, som bekant. Detta är analyserat, och det har också prövats i andra länder, bland annat , med gott resultat. Där har faktiskt trafikförsäkringspremierna sjunkit. Man har dessutom kommit fram till att det här kan påverka trafiksäkerheten. Tanken med detta är att människor ska tänka mer på trafiksäkerheten och att ett försiktigt trafikbeteende ska motverka höga kostnader. Man ska kunna påverka sin egen försäkringspremie. Jag tror att det finns en god tanke med detta. 377 () replik: Ska jag tolka och så att bilister krockar mera bara för att vi har ett annat system som gör att vi solidariskt står upp för de kostnader som uppkommer vid olyckor i trafiken? Vi socialdemokrater tror inte riktigt att det är en trafiksäkerhetsfråga som ni nu tänker genomföra. Vi tror att det mer handlar om ett systemskifte, ett sätt för er att luckra upp de solidariska socialförsäkringarna som omfattar alla och som vi värnar om oavsett om vården behövs efter olyckor i trafiken, olyckor på en fotbollsplan eller olyckor i hemmet. Min fråga till är nu: Vad är nästa steg i det här ställningstagandet? Vilken är nästa grupp som ska stå för sina egna kostnader? 378 () replik: Jag tänker egentligen inte debattera frågan om trafikförsäkringspremien innan jag ser hur det förslaget slutligen kommer att se ut. Det finns säkert andra tankar, förslag och funderingar på att gå över till olika försäkringslösningar hos enskilda personer. Men jag tror att det bästa är att bedöma förslagen när de finns färdiga och när man ser vad det är som verkligen läggs på bordet. 379 () replik: Välkommen i debatten om trafiksäkerhet, . Förhoppningsvis ska du också kunna övertala dina partikamrater om hur man får resultat när det gäller arbetet med nollvisionen. Det handlar inte om att bygga fler och större vägar. Det är ju hastigheter som dödar. Det handlar inte om att säga nej till obligatoriska alkolås. Ni moderater vill ju att det ska införas på frivillighetens väg. Jag hoppas att du kan engagera dina kamrater på det sättet. När det gäller trafikförsäkringen vill jag säga att har gett siffror på vilka länder som ligger långt framme i trafiksäkerhetsarbetet, och tillhör inte dem. ligger långt ned på listan när det gäller ett lyckat trafiksäkerhetsarbete. På den topplistan finns , och bland annat. Det är inget skäl. Jag tycker att ni ska vara ärliga när ni debatterar trafiksäkerhet. 380 () replik: Jag ska erkänna att jag inte har en aning om det finska trafiksäkerhetsarbetet och hur de arbetar. Det är självklart att det inte bara kan handla om hur man har organiserat trafikförsäkringspremien. Det finns så oerhört mycket som man måste göra i trafiksäkerhetsarbetet. Sedan pratar du om stora vägar. Där har jag helt motsatt åsikt i den frågan. Vi vet ju att de säkraste vägarna att köra på faktiskt är motorvägarna. Där händer minst olyckor och minst dödsfall. Det är faktiskt så att säkra vägar ofta är större vägar. Att bygga ut vägnätet handlar inte bara om att minska trafikbelastning och att komma fram fort, utan det är också en trafiksäkerhetsfråga. 381 () replik: Eftersom själv nämnde det finländska arbetet som ett argument för att ändra trafikförsäkringen trodde jag att han var insatt i den här frågan. Ni moderater pratar också så väl om småföretagen. En fråga som oroar bland annat bussbranschen är att kostnadsutvecklingen ska bli stor när man lägger pålagor på bussbranschen och andra kommunikationsbolag med de här försäkringarna. Kommunerna har, som du själv nämnde, varit väldigt bra på att jobba med trafiksäkerhet. Det är där man har nått goda resultat genom att bygga cirkulationsplatser och separera gångtrafik och biltrafik. Samarbete är väldigt viktigt. Du känner kanske till att just i din region, , har inlett ett samarbete med en del kommuner. Jag hoppas att vi kan hjälpas åt att få ett lyckosamt slut på det samarbetet. 382 () replik: Låt mig återigen säga något om trafikförsäkringspremien. Jag nämnde att man har infört detta system i . Jag påpekade att trafikförsäkringspremien inte alls har utvecklats på det sätt som man hotar med skulle ske i . När det gäller busspremierna i såg jag i går siffror på att det kunde kosta per buss och år. Slår man ut det på antalet passagerare som åker med en buss handlar det om oerhört lite pengar. Det kan knappast vara avgörande för om man kan bedriva busstrafik eller inte. 383 (): Även jag tycker att det känns högtidligt att stå här i hjärtat av den svenska demokratin. Ett hot mot den politik för jobb och mot utanförskap som alliansen är fast övertygad om att driva är en infrastruktur som inte håller måttet och som inte heller byggs ut i tillräcklig omfattning. Vi vet att en bristande infrastruktur riskerar våra livsval, våra möjligheter att välja var vi vill bo och var vi vill och kan arbeta. Beskrivet med torra siffror har de offentliga investeringarna i mer än halverats , och det är just infrastrukturen, inte minst väginvesteringarna, som har tagit stryk av detta. motsvarade väginvesteringarna av bruttonationalprodukten. stannar de på ½ %. Bland EU-länderna hamnar vi på en föga smickrande 24:e plats när det gäller offentliga investeringar. Vi är ingalunda ensamma om den här nedgången, men i vår omvärld ser vi nu hur andra ändrar sin politik. Ett tydligt exempel är som under såväl som Blair satsat på en offensiv investeringspolitik med nya finansieringsformer som ett viktigt redskap. Vi behöver väl knappast de här siffrorna för att veta hur läget är. Det räcker med att resa i vårt land. De har väl alla nämnts här under debatten, E 22 i , älvförbindelse i , bristen på förbifarter och ringleder i , skogslänen som dras med att nära en tredjedel av det statliga vägnätet där är grusvägar och att 1 väg måste stängas av på grund av tjälskador. Det är en chimär, för att uttrycka det milt, att de här problemen kan lösas med minskat resande. Vi behöver bara se på behoven av en alltmer specialiserad arbetsmarknad och vilka krav som de reser. Det blir allt svårare att få arbete nära sin bostad. Många människor söker livskvalitet i ett billigare och naturnära boende som man kombinerar det med att jobba i en näraliggande tillväxtregion, storstad eller större tätort. Jämställdheten mellan kvinnor och män ökar, och det ökar kvinnors resande. Kvinnor står ofta tillbaka. Var tredje kvinna har inte tillgång till bil eller körkort. Behovet av resande kommer att öka. I många delar av vårt land kämpar man för att få en rimlig restid just till en näraliggande arbetsmarknadsregion. Vårt ansvar här i är att skapa förutsättningar för ett effektivt, säkert och miljövänligt resande. Redan den lagda budgeten pekar på ökade ambitioner när det gäller vår infrastruktur. Även om jag här har uppehållit mig främst vid vägnätet, för det är ett akut problem, så krävs det ju en rad förbättringar även inom järnvägstrafiken. Tågtrafiken är en del av landets blodomlopp, om man får uttrycka sig så fråga pendlare, och fråga tågresenärerna runtom i landet! Budgeten pekar också på detta. Men, och det tycker jag är ännu mer framtidsinriktat: Den lyfter äntligen bort den våta filt som varit lagd över möjligheterna till nya finansieringsformer. Jag tycker att den svenska staten har mycket att lära av såväl våra grannländer som i finansieringsfrågor. Men vi har också en del att lära av arbetssätten i många kommuner, där man offensivt samverkar mellan det offentliga och näringslivet för att få resultat. Samverkan mellan offentligt och privat benämns ofta PPP, public-private partnership, men modellerna är flera. Det har bara provats i en gång, med . Vad vi nu behöver är ett antal nya projekt, där vi dels äntligen kan starta angelägna investeringar, dels kan få ordentliga nationella svenska utvärderingar av den här typen av lösningar. Men de goda erfarenheter som finns från andra länder är så omfattande och så tydliga att vi inte behöver tveka att nu sjösätta ett antal viktiga projekt. Om detta prövas och värderas kan de också bana väg för kommunala eller regionala projekt med finansiell samverkan. PPP behöver inte vara liktydigt med brukaravgifter. Här kan modellerna vara olika. Men brukaravgifter kan framöver vara möjliga när de tydligt kopplas till den nytta man får tillbaka. Så har ju redan skett i en del projekt, varav är det mest kända. Det känns inspirerande att en dålig trend inom investeringspolitiken nu kan förbytas till något offensivt. PPP är ingalunda något trollspö som löser alla problem, men det är ett redskap som vi absolut behöver ta till vara. kan det äntligen ske. 384 () replik: Det skulle vara kul att höra om var här när miljö- och energifrågorna debatterades inklusive den viktiga klimatfrågan, som naturligtvis har bäring också på infrastrukturen, framför allt när det gäller på vilket sätt vi ska transportera oss nu och . Naturligtvis finns det möjligheter att se på hur våra kollektivinvesteringar ska göras . Det har ju inte varit ett så smidigt sätt att finansiera det via kontantbetalning, men jag vill ändå fråga: Hur kommer det sig att ni så ensidigt från bara pratar om nya finansieringsformer när det gäller nya vägar och att ni inte är lika måna om att slå vakt om en god infrastruktur och god utbyggnad av kollektivtrafiken när det gäller till exempel frågan om här i , som borde vara mer akut och mer angelägen för både och än att diskutera en kringled med nya finansieringsformer. 385 () replik: Jag följer med stort intresse och engagemang klimatdebatten. För den som tror på att transporter framöver kommer att behöva ske både med kollektivtrafik, tåg och biltrafik så gäller det att följa klimatdebatten och vara engagerad i den tekniska utveckling som kan ske för miljövänlighet. Vägnätet är i en akut situation, och det behöver lyftas fram. Det har funnits klara brister i detta. Men det innebär inte att man ska sätta det i motsatsställning mot tågtrafik. Jag har som kommunalpolitiker varit mycket engagerad i att ta fram även järnvägslösningar, till exempel nya spårvägar i , där jag har varit engagerad. För min del är det här inte antingeneller utan bådeoch. 386 () replik: När det gäller infrastrukturen och viktiga samhällssatsningar så handlar det ju ändå om balans för att uppnå en god klimatpolitik och för att värna miljön att påverka vilka vägval vi gör, till exempel om vi väljer ensidigt att satsa på nya finansieringsformer och bygga ut ytterligare motorvägar hellre än att också slå vakt om behovet av att ha goda kollektivtrafikmöjligheter och dessutom utökad tågtrafik. Den här balansen måste vara oerhört viktig för att få den här goda infrastrukturen som du själv nämner att vi alla är beroende av . Du är tidigare kommunpolitiker i och också riksdagsledamot och har förhoppningsvis ett inflytande på den nya regeringen. Hur kommer du att kunna påverka att ni fortsätter satsningar på i ? 387 () replik: Ja, det inflytandet hoppas jag också att jag har. Översynen av kommer sig inte av en negativ hållning gentemot järnvägstrafik eller kollektivtrafik, utan det handlar mer om omsorg om att inte få ett projekt som faktiskt skulle både tekniskt, ekonomiskt och kanske till och med miljömässigt gå fullständigt i baklås. Vi tycker att det behöver en seriös översyn, och dessutom är vi oroliga för att det skulle ta så innan den efterlängtade nya kapaciteten äntligen är på plats. Jag tycker att det är väldigt bra att en sådan här översyn görs. När det gäller nya finansieringslösningar känner inte jag att de bara kan användas till vägar. tror jag att det är där man ligger längst fram i arbetet. ligger ganska långt fram i sitt tänkande här. Men framöver är det självklart att även tågprojekt kan finansieras med PPP-lösningar. 388 () replik: Jag sätter stort intresse till och värde på de synpunkter du har om att vidga arbetsmarknader, billigare och naturnära boende, problem med bristande infrastruktur, regionförstoring och sådana saker. Jag tyckte att det var intressant och bra att du var i kammaren när jag höll mitt anförande om Dalabanan. Vi har precis ett sådant projekt som bidrar till alla de här sakerna. blev vi klara i med en slutrapport som kan bana vägen för ett mycket viktigt projekt i storleksordningen 1 ½5 miljarder. Du är ledamot i trafikutskott, och jag tycker att du verkar ha rätt klart för dig hur det här ska gå till. Är du beredd att med ett aktivt stöd hjälpa oss med att få den här viktiga investeringen för och till stånd? 389 () replik: , jag lyssnade intresserat på ditt anförande om Dalabanan, och jag tycker att du beskrev väldigt väl just betydelsen av regionförstoring. Det är ju så att det är ett ömsesidigt beroende mellan tillväxtregioner, storstadsområden och de regioner som ligger utanför. Det är det som till exempel samarbetet mellan och , som jag har varit engagerad i, har visat. Det är ett ömsesidigt beroende. Det är inte så att storstäderna står för allt långt därifrån. Jag kan inte lova när Dalabanan kan prioriteras, men som du har beskrivit det låter det definitivt som ett viktigt och intressant projekt. 390 () replik: Jag får tacka för de synpunkterna, men du är lite glidande i formuleringarna om vad du själv är beredd att bidra med i sammanhanget. Därför vill jag bara notera och markera ordentligt att det här är ett projekt som ligger precis i linje med vad du själv har talat om alldeles , ett projekt som är moget, genomförbart, väldigt väl genomarbetat och kommunicerat med . Vi förbereder en omfattande lobbyism och aktivitet i det här ärendet, och du har chansen att personligen vara med och bidra från din position som ledamot i trafikutskottet. Det är ju också en prövning av vad ord och annat är värt bland annat i den här lokalen. 391 () replik: