prot · GT0958 · 2006-01-19 00:00:00 — Det innehåller faktiskt allt det som efterlyser satsningen på mindre företag, satsningen på forskning, satsningen på som ska utveckla dessa former ännu mer, satsningen på att läro- och kursplaner ska revideras för att få med IT-pedagogik och hur man ska ta sig an IT-utbildningar, satsningen på lärarutbildning som ska stärkas och distansutbildning. Det gäller de funktionshindrade, det gäller hur miljön ska kunna förbättras med rätt teknik, och det gäller tillväxten i småföretag och utbildning för småföretag och särskilda anslag för dem. Det är några exempel på vad detta betänkande innehåller. påstod att jag inte förstod detta med företagsamhet. Jag kan bara konstatera att det aldrig har startats så många småföretag i det här landet som , och vi har aldrig satsat så mycket på forskning som vi gör . Och vi tänker fortsätta att göra det. Vi tänker se till att vi har låg ränta, att vi får ännu bättre företagsamhet i det här landet och att vi ser till att vi satsar på de små företagen bland annat genom att vi sänker arbetsgivaravgiften för de små företag som anställer ytterligare en person. Så vi ska jobba vidare med IT-samhället, och vi tar helt enkelt nästa steg . 183 () replik: Och ändå ökar inte sysselsättningen i , och det är svårt att få riskvilligt kapital till sådana satsningar som nytänkande inom samhället och IT-sektorn ändå är. Jag ska lämna den frågan och övergå till integritetsfrågorna som intresserar mig väldigt mycket. Jag har följt regeringens storm inne i EU med att man ska registrera i princip allt som vi gör inom IT-sektorn som privatpersoner. Detta tycker jag är skrämmande. Detta är ett typiskt upplägg där man naturligtvis kan hitta ett skäl till att övervaka människor i det enskilda fallet. Man ska jaga brottslingar, och man ska jaga terrorister och så vidare. Men man tänker aldrig på den enskilda människan. Och man har alltså inte förberett ett skyddsnät för den enskilda människan. Enligt min uppfattning borde man alltså gå före med skyddsnätet och sedan utveckla övervakningen inom vissa sektorer. Detta tycker jag att ska ta med sig till sitt parti och be att man verkligen ser över integritetsfrågorna. Det är nämligen skrämmande att se hur man far fram inte bara i utan i hela EU . Vår justitieminister har tyvärr fått EU med sig i vissa sammanhang som jag tycker verkar vara uppseendeväckande. 184 () replik: , kommer ytterligare siffror som visar att sysselsättningen ökar, och vi ser nu hur hjulen fortsätter att snurra. Och vi vet också att arbetslösheten kommer att minska. Det är mycket positivt. Vi ser framtiden an med tillförsikt. Det är bra. Jag ska ta med mig integritetsfrågorna till regeringen, till mitt parti och till EU. Jag gör det eftersom jag också kan se att vi behöver diskutera dem mer. Jag kan också göra ett konstaterande när det gäller folkbildningen. I det här utskottet är vi helt eniga om att vi vill satsa mer på folkbildning när det gäller IT-samhället. Det är med mycket stor förvåning jag hör att vill dra ned anslaget till folkbildningen så drastiskt som de vill göra framöver. Det blir inte mycket med den folkbildningssatsningen för IT-samhället om man vill dra ned den redan befintliga folkbildningen. Det tycker jag är mycket tragiskt. Men det är typiskt för att man vill jobba på det sättet att man inte vill ha med alla utan vill satsa på den fina utbildningen och forskningen. Det låter tjusigt. Men när det gäller folkbildningen vill man dra in. Likadant är det när det gäller kommunala stadsnät. Här säger att marknaden borde fixa allting. Sedan frågar man sig i andra ändan: Varför har det blivit kommunala stadsnät? Ja, det är därför att marknaden faktiskt inte byggt i de här kommunerna. Marknaden har inte fixat detta, utan det är de kommunala bredbandspengarna som har kommit väl till pass. Det är de kommunala bredbandspengar som har varit emot. 185 (): Regeringens proposition Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället är en mycket stor proposition. Den har föregåtts av ett väldigt stort förberedelsearbete. De flesta departement har varit inblandade. Den är så stor att det ibland är lite svårt att hitta och orientera sig i den. Men den har i varje fall en struktur som kan sammanfattas så här: Först finns det ett övergripande mål. Sedan finns det tre delmål. Så är det några avsnitt som handlar om två nödvändiga förutsättningar för att man ska kunna nå målen. Det är förtroendet för IT och behovet av samordning. finns ett viktigt kapitel om utvärdering och uppföljning av IT-politiken. Jag antar att alla här har propositionens förslag klara för sig, så jag tänker inte gå in på alla de förslag som finns för att förverkliga målen. Jag vill bara nämna ett spännande område där jag tror att den nya tekniken kommer att bidra mycket till en bättre kvalitet i vardagen, som är ett av målen. Det är e-tjänster och IT-stöd inom vårdsektorn bland annat genom en nationell patientöversikt och genom att informationen ska kunna kommuniceras elektroniskt mellan huvudmän och vårdnivåer. Genom en ökad samordning av användningen av IT kan kontakterna mellan sjukvården, patienterna och de anhöriga förbättras, som vi får en bättre vård. Det är bara ett exempel på det som jag tycker är väldigt spännande. Vi står bakom propositionen, och jag yrkar bifall till den. Jag tänker ta upp det som har ansett som viktigt i den nuvarande och framför allt i den fortsatta IT-politiken. Det handlar först om att motverka alla former av digitala klyftor. I det digitala samhälle som växer fram med oerhörd hastighet får det inte bildas ett A- och ett B-lag. Det får inte bli en klyfta mellan dem som har tillgång till den fysiska infrastrukturen och som har kompetensen att utnyttja och ta till sig den förbättrade servicen och dem som inte har tillgång till bredband, som inte har kunskaperna eller som av olika anledningar inte har möjlighet eller vilja att komma över den digitala tröskeln. Det senare är enligt uppgift cirka en tredjedel av befolkningen. Det handlar om äldre, arbetslösa, korttidsutbildade, invandrare och funktionshindrade. IT får inte bidra till en ny klassklyfta. Där måste vi sätta in olika åtgärder för att förhindra att den klyfta som redan finns utvidgas. Arbetet med att skapa tillgång till en effektiv infrastruktur måste fortsätta. Att IT ska förbättra och förenkla vardagen för människor och företag är ett bra mål, men bara om det omfattar alla som vill ha den möjligheten. För dem som inte vill använda sig av den digitala tekniken eller som inte orkar ta till sig den måste det finnas andra alternativ. Det andra som är viktigt för oss är förtroendet för och säkerheten inom datorvärlden. Att vi känner förtroende för tekniken i sig är avgörande. Annars kommer den aldrig att kunna bidra till förändringar och kvalitetsförbättringar. Att som medborgare känna att vi kan använda Internet utan att riskera att bli utsatta för brott eller obehagliga upplevelser är grunden om vi ska lyckas med att få med alla. Många föräldrar känner oro för att deras barn utsätts för skadligt innehåll på nätet. Internet har en stor genomslagskraft, på ont och gott, bland barn och ungdomar. Det finns en kommersiell press på barn och ungdomar som kan vara svår att stå emot. De har svårt att inse det vanskliga med att lämna ut personuppgifter om sig själva. De kan utnyttjas av hänsynslösa profitörer. Det finns naturligtvis flera negativa sidor IT-relaterad brottslighet, barnpornografi, spam, oseriösa Internetförsäljare, ovälkommen reklam. Många människor litar inte heller på att deras integritet kan säkerställas när de är ute på nätet, och de drar sig för att använda sig av de elektroniska tjänster som finns. Där behöver vi vara extra uppmärksamma. Vilka elektroniska fotavtryck lämnar jag efter mig som individ? Kan jag lita på att min personliga integritet bibehålls? Det förslag om datalagring som driver i EU motsätter vi oss. Utgångspunkten måste vara att samma regler gäller för informationssamhället som för övriga samhället. Men ibland behövs anpassningar av regelverket, och eftersom tekniken utvecklas så fort hinner inte alltid lagstiftningen med. En av de viktigaste insatserna för att öka förtroendet för IT är de åtgärder som föreslås för att skydda barn att på olika sätt utnyttjas via Internet. Jag kan säga att barnperspektivet här har lyfts fram i IT-politiken. Både och Myndigheten för skolutveckling har tillsammans med fått i uppdrag att speciellt arbeta med insatser för att medvetandegöra riskerna med Internet. Slutligen, fru talman, föreslås det många åtgärder i propositionen för att nå målen. Därför är det viktigt att stor vikt läggs vid att följa upp och utvärdera hur arbetet går. Det finns anvisningar i propositionen om när man ska utvärdera. Det är en väldigt viktig del i propositionen, tycker jag. Om förtroendet för IT ökat, om hinder undanröjts, utbyggnaden av infrastruktur fortsatt och samordningen av IT-politiken lyckats vet vi först när vi har nästa utvärdering och den blir klar. 186 (): Titeln på betänkandet är väldigt intressant. Den är Från IT-politiken för samhället till politik för IT-samhället. Det innebär egentligen att vi har kommit ett steg på vägen, det vill säga att vi redan är i IT-samhället. Det ställer speciella krav. Det betyder att vi egentligen har gjort en del av det som ska göras, men vad kommer sedan? Där tycker jag att målsättningen är bra. Det vi ska skapa är ett informationssamhälle för alla i IT-samhället. Det betyder också att vi har gett oss in på en mycket svårare del av utvecklingen än den vi hade från början när det gällde att bygga upp den grundläggande infrastrukturen och skapa de grundläggande strukturerna. Det vi har kvar är den svåraste biten. Det är att nå de sista, dem som inte är entusiaster, dem som inte är särskilt intresserade, som vi behöver få in i systemet och som behöver ha tillgång till IT-strukturen för att bli en del av det nya IT-samhälle som växer fram. Då kan man fundera på hur statens roll ska se ut i den processen. Som i varje fall jag ser det innehåller det åtminstone tre steg. Ett steg innebär reglering, lagstiftning. Ett annat steg innebär att bidra till standardisering. Ett sista steg innebär att vara en motor i utvecklingen. Eftersom staten är en stor aktör är det väldigt att vara motor i utvecklingen. När det gäller regleringssteget har vi gjort en hel del. Det kanske inte är färdigt helt och hållet. När det gäller standardiseringen är också en hel del gjort, men det är fortfarande en hel del standardisering som behöver göras så att systemen kan kommunicera med varandra. nämnde till exempel sjukvården, där mycket finns kvar att göra av standardisering för att få systemen att fungera ihop. Men den allra viktigaste frågan tycker jag är om staten är den motor man skulle vara i utvecklingen för att skapa de tjänster som behövs i de system som vi bygger upp. Där kommer bland annat det perspektiv i propositionen in som jag tycker är bra, nämligen att här finns de olika departementen och de olika sektorerna med. Här behandlas utbildning, här behandlas forskning, här behandlas skola och så vidare. Det kunde säkert ha gjorts bättre. Om vi då går vidare och ser hur vi hanterar detta i , är det till min oerhörda förvåning inget annat riksdagsutskott som är intresserat av den här frågan. Inget annat riksdagsutskott har brytt sig om att ge oss i trafikutskottet ett yttrande över det här betänkandet. Det tycker jag egentligen är det värsta av alltihop. är fullständigt ointresserat. är fullständigt ointresserat. Ändå är man ansvarigt för forskning och utbildning centrala sektorer på det här området. I hanterar vi frågan som en sektorsfråga, som den är och som den inte längre ska vara. Det är ett totalt underkännande av vår egen hantering. Regeringen gjorde i varje fall ett försök att hantera frågan tvärs över alla departement. Må vara att det kunde ha gjorts bättre, men man gjorde ett försök att ta ett samlat grepp. Det har vi inte lyckats med i , utan vi kör vidare i vårt gamla spår och behandlar den som en sektorsfråga. Det tycker jag är ett totalt underkännande. Jag hade velat ha en debatt här där utbildningsutskottet fanns med. Då kunde vi ha diskuterat utbildningsfrågorna, IT-frågorna inom utbildningen, forskningsfrågan, sjukvårdsfrågan och övriga sektorer och hur vi hanterar IT-utvecklingen inom de här områdena. Tar vi inte ett samlat grepp här, då kan inte staten vara motor i den här utvecklingen och den samordnare som den borde bli för att vi i ska vara duktiga på detta. Jag tror att styrka ligger precis i den här processen. är detta inte längre en teknisk fråga, utan det är en fråga om att använda den kompetens vi har och utnyttja de samlade systemen. Det innebär också att vi måste ta en samlad politisk diskussion i den här frågan. Det är inte en fråga som vi ska diskutera bara i trafikutskottet. behandling tycker jag är ett totalt underkännande av hur vi hanterar frågan. En annan viktig fråga är att vi öppnar upp så mycket som möjligt. Frågan om öppna standarder och öppna programvaror är viktig i den här processen. Det handlar om att skapa möjligheter för flera aktörer. I den processen tror jag att öppenhet är väsentlig. Andra viktiga frågor är integritetsfrågorna, som har nämnts av flera andra talare här. Det är centralt att vi kan hantera dem på ett bra sätt för att faktiskt behålla medborgarnas förtroende. Det som kan hända om vi inte lyckas behålla medborgarnas förtroende är nämligen att vi kan köra hela IT-politiken i botten och i kras. Det tycker jag är den främsta anledningen till att vi verkligen ska slå vakt om IT-frågorna. Om folk börjar misstro IT-politiken och vårt sätt att hantera den, då, mina vänner, har vi kört in i väggen. Slutligen vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § vid mindre allvarliga luftfartsolyckor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2005/06:TU7 vid mindre allvarliga luftfartsolyckor (prop. 2005/06:12). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2005/06:64 Genetisk integritet m.m. 2005/06:69 Skydd för störningskänslig forskning 2005/06:70 Ändringar i läkemedelslagstiftningen m.m. 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:204 av ()till finansminister hantering av utgiftskrav /06:205 av ()till statsrådet ohälsa 2005/06:206 av ()till statsrådet med finansiell samordning 2005/06:207 av ()till statsrådet § 39 i lagen om anställningsskydd 2005/06:208 av ()till finansminister Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:810 av ()till utrikesminister palestinska parlamentsvalet /06:811 av ()till statsrådet på Internet 2005/06:812 av ()till utrikesminister i /06:813 av ()till försvarsminister försvarsövning 2005/06:814 av ()till näringsminister verksamhet 2005/06:815 av ()till statsrådet efter uran 2005/06:816 av ()till statsrådet fordon på vintervägar 2005/06:817 av ()till statsrådet sophantering /06:818 av ()till näringsminister 2005/06:819 av ()till finansminister och svensk turistnäring 2005/06:820 av ()till vice statsminister priser på alkohol i statens kasinon Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:673 av ()till justitieminister åtgärder mot illegal jakt 2005/06:677 av ()till justitieminister att utreda terrorhot 2005/06:679 av ()till justitieminister i /06:730 av ()till justitieminister fängelser 2005/06:736 av ()till justitieminister för hotade och utpressade /06:740 av ()till justitieminister för människohandel /06:742 av ()till statsrådet bland HBT-personer 2005/06:749 av ()till justitieminister av miljörelaterad brottslighet 2005/06:750 av ()till justitieminister på landets kriminalvårdsanstalter 2005/06:768 av ()till justitieminister 2005/06:773 av ()till justitieminister för polisen 2005/06:777 av ()till justitieminister att fullgöra polisutbildning vid graviditet 2005/06:779 av ()till justitieminister av Singeshult Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till och med 6 § anf. 103 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 154 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.