prot · GT09102 · 2006-04-05 00:00:00 — Naturligtvis ska detta kombineras med andra åtgärder. Jag har läst upp en lång lista med skatteförenklingar och annat som också är alliansens gemensamma förslag. Men jag noterar, , att från dig kom det inga nya förslag på åtgärder för att förenkla företagande eller få människor in på arbetsmarknaden. Det tycker jag är beklagligt. 185 () replik: Det tiopunktsprogram som kommer att presenteras i vårpropositionen och som innebär för integrationsinsatser kan jämföras med de noll kronor som satsar på integrationsinsatser. Jag kan konstatera att det som talar om och det som jag ser om jag tittar på era motioner handlar om att arbetskraften ska bli billigare och flexiblare, att skatterna ska bli lägre och att den offentliga sektorn ska privatiseras. Vi ser hellre att vi genom olika gemensamma insatser på utbildning, validering och lärlingsutbildning skapar nätverk. Vi vet att ett av de starkaste incitamenten för att komma in på arbetsmarknaden är att man har en kontakt någonstans. Därför tror vi att vi med dessa åtgärder också fortsättningsvis kommer att se det som vi ser om vi går in på Ams hemsida, nämligen att arbetslösheten sjunker och att alltfler håller på att få ett arbete. 186 () replik: Jag har först ett par kommentarer till anförande. ondgör sig över att vi kristdemokrater får viss uppmärksamhet i medierna för en del av våra förslag. Jag kan möjligen förstå att det kan kännas besvärande för en företrädare för regeringspartiet. Men är det inte bra, , att det skapas debatt om de här frågorna och att de lyfts fram och får uppmärksamhet? Den uppmärksamheten tycker jag är ett kvitto på att det är bra förslag som vi kommer med. gör samma sak som statsråden och gjorde ; de lyfter som exempel fram borgerliga kommuner som har sagt nej till att ta emot flyktingar. Men så enkel är inte bilden, . Det här är mycket mer komplext än så. Kommuner av skiftande politisk kulör har reagerat på samma sätt. Jag skulle vilja ställa en fråga om kommunplacering. Vi kristdemokrater har föreslagit att man ska avskaffa den här formen av kommunplacering och ge en utvecklingspeng till varje individ. Vi tror att det skulle skapa förutsättningar för att individen själv kan göra egna val. Det visar på en tilltro till individen. Det nuvarande systemet ger egentligen fel signaler till individerna. Kommunplacering är ett förfärligt ord i sig, tycker jag, och det skapar även de motsättningar som vi ser mellan stat och kommun och mellan kommuner. Det är helt fel signaler både för individen och för samhället. Jag skulle vilja be att här kommentera den reform som vi föreslår. Vi vill ge tilltro till individen och ge en utvecklingspeng som skulle kunna leda till arbete, till utbildning och till ett eget val för varje individ. 187 () replik: Jag delar tankar om att det vore bra om man kunde bosätta sig där man vill utifrån de förutsättningar som man har när det gäller det arbete som man har haft tidigare. Det kanske behövs någon form av utbildning och så vidare. Man borde kunna bosätta sig i en kommun som gör att man på det sättet skulle kunna komma fortare in i det vardagsliv med arbete och vänner som vi alla önskar att vi kan ha. Med dagens system är det detta som vi försöker uppnå genom att har en roll i att försöka föra samtal med samtliga kommuner för att se vilka möjligheter det finns när det gäller arbete och boende utifrån de önskemål som den invandrade har. Det handlar om vilka jobb han eller hon har haft tidigare till exempel. På detta sätt kan man på ett bra sätt kombinera detta. Jag ser ju att det måste vara ganska svårt om man kommer som flykting från ett annat land med helt andra förutsättningar att veta exakt hur man på bästa sätt ska kunna hitta den plats som ska ge bäst sfi eller ett arbete. Man kanske har jobbat som tekniker tidigare, till exempel. Jag tycker att detta att har samtal med kommunerna egentligen är ett ganska bra system. Problemet är ju att kommunerna inte ställer upp på samma sätt i de här diskussionerna. Jag såg i veckobrev senast att han gav ett antal exempel på personer som väntade på för att komma ut i kommuner. Det handlade om att man precis såg vilka kommuner som hade varit väldigt bra för de här personerna, men kommunerna sade nej. Då hjälper det inte med någon enskild peng till en enskild individ för att lösa de problemen. 188 () replik: Jag har väldigt svårt att hålla med om att det system vi har är ett bra system. Den verklighet vi ser ger ju en helt annan bild. Den ger en bild av stora motsättningar mellan stat och kommun. Det är stora problem för de enskilda människorna. Visst finns det behov av att reformera det här systemet. Jag tycker att det känns väldigt konstigt att kalla det för bra. I anslutning till det tidigare skulle jag också vilja säga att den här pengen självfallet inte bara ska sättas i handen på människor, utan den ska naturligtvis följas av vägledning om hur man ska kunna gå till väga. Vi kommer in på roll. Vi kristdemokrater tycker att vi borde avskaffa den myndigheten, inte därför att den gör ett dåligt jobb utan därför att den ger fel signal. Vi har faktiskt ingen statlig myndighet för jämställdhetsarbete. Vi tycker att det ska genomsyra alla myndigheter och all verksamhet. Vi har ingen särskild statlig myndighet för tillgänglighetsfrågor. Det ska också genomsyra all verksamhet. Men för mångfald och integration har vi helt plötsligt en myndighet. Vad ger det för signal till övriga myndigheter och till det övriga samhället? Som jag sade i mitt huvudanförande ser vi att förverkligandet av mångfaldstankar har släpat efter på en rad områden enligt kritik. Ger inte det fel signaler att vi har stängt in det här i en myndighet? Borde inte detta genomsyra all verksamhet, både offentlig och privat? 189 () replik: Först har jag en kommentar med anledning av hur ersättningssystemet till kommunerna ser ut. Jag är naturligtvis öppen för att fundera på om det kan göras bättre än vad det är . Det pågår ju diskussioner om detta, inte minst i den utredning som ser över integrationspolitiken i ett lite större perspektiv. Den har också möjlighet att fundera på om man skulle kunna göra på ett annat sätt för att det ska bli bättre. Sedan har vi vara eller inte vara. Jag tycker tvärtemot . Genom att man har talat om att man ska ha en speciell myndighet för integration tycker jag att man visar att det här har så stor betydelse på samhällets alla politikområden att vi vill samla all den kunskap och erfarenhet som finns inom integrationspolitiken på ett och samma ställe. kommer vi att få en ny integrationsrapport. Jag har fått lite förhandsinformation om detta. Jag tycker att man gör ett väldigt gott arbete genom att titta på strukturer, genom att göra jämförelser med andra länder och genom att skapa kontaktnät mellan myndigheter och organisationer som gör att verkligen har en roll att spela på det här politikområdet. 190 () replik: I mitt anförande nämnde jag flera rapporter från och som visar en viktig sak, nämligen att klyftorna växer i socialdemokratins . Jag skulle vilja veta om vet några andra rapporter som säger motsatsen. Det skulle vara mycket intressant att veta om det över huvud taget finns någon seriös rapport som säger att klyftorna inte ökar i socialdemokratins . Är det inte besvärande att vid makten få se den här verkligheten att klyftorna växer? Om det nu är besvärande, har ni gjort något fel eller finns det några andra omständigheter, något som inte ingår i ert ansvar, som bär skulden för detta? Kan du nämna ett exempel på någonting som ni inte har gjort rätt? 191 () replik: En anledning till att vi har vårt politiska uppdrag är väl att vi ser att ett samhälle aldrig blir färdigt och att det ständigt behöver göras förändringar utifrån att världen inte ser likadan ut från den ena dagen till den andra. Låt mig konstatera att en av de viktigaste frågorna för socialdemokratin är rätten till arbete. Det möjliggör också en frihet för den enskilde och för familjen. Det ger de här barnen en större möjlighet till en god ekonomi. Låt oss se på vad den socialdemokratiska regeringen har åstadkommit . Under de här tolv åren har vi ständigt haft en reallöneökning. Det har alltså blivit mer pengar i börsen . Med tanke på att pratade om att ni kanske skulle ta makten, tycker jag att det är viktigt att svenska folket vet att de där tre åren då hade möjlighet att bedriva en ekonomisk politik blev det till och med minus i statens kassa så det blev minus även i barnfamiljernas plånböcker. Den viktigaste frågan som vi har arbetat med är människornas möjlighet till arbete. 192 () replik: Jag kan konstatera att inte kan namnge en enda rapport som säger att klyftorna inte växer i socialdemokratins . Sedan verkar du inte tycka att det är så besvärande att detta händer vid makten. Jag frågade om ni har gjort något fel. Det borde finnas lite självkritik när , och så många andra säger att detta inte går så bra. Den enda du har att säga är att reallönerna har ökat. Du går tillbaka till av borgerligt styre efter en katastrof som Socialdemokraterna skapade . av makt kräver lite mer ansvar. Har ni gjort något fel? Finns det någon som förnekar att klyftorna ökar i ert ? 193 () replik: Det beror naturligtvis på vad man jämför med, . Vi kan jämföra med andra länder inom och . Då ser vi att är ett av de länder som har högst sysselsättningsgrad bland kvinnor och män. Vi har en föräldraförsäkring som gör att länder kommer till för att de är så imponerade och gärna vill ta över den modell för familjepolitik som har. Vi har byggt ut barnomsorgen . Fyra- och femåringar har möjlighet att få plats inom barnomsorgen. Jag skulle kunna göra den här listan ännu längre bara för att visa vad som sker genom politiska insatser utifrån en medveten politik som handlar om att göra människor fria genom arbete och en bra familjepolitik. I internationella jämförelser ser vi också att alltfler människor med utländsk bakgrund har arbete i . Låt oss titta på vem som får uppehållstillstånd i och jämföra det med de sydeuropeiska länderna. I är det framför allt arbetskraftsinvandring medan det i är flyktinginvandring. Trots det klarar sig bättre när det gäller att ge människor arbete. 194 () replik: Jag fortsätter lite efter förra replikskiftet även om det inte var därför jag begärde ordet. Rapporten visar att är sämst på integration av alla . Jag tycker därför inte att det finns något att berömma sig av för , att man skulle vara så bra när det gäller att ha människor i arbete. Vi har oerhört många nya svenskar som inte får en chans att komma in på arbetsmarknaden. Jag tog upp det när vi hade den offentliga utfrågningen med utskottet, just hur vi passiviserar människor som kommer hit. De väntar väldigt innan de över huvud taget får någonting meningsfullt att göra, möjligtvis några få timmars svenskundervisning per dag. Det gör att de här människorna som inte får en chans att komma ut på en arbetsplats har väldigt svårt att ta sig ett arbete när de väl har lärt sig så pass mycket svenska att de klarar av det. Jag tog upp det då, och jag har gjort det i många andra sammanhang. Jag kan förstå att en del behöver få viss hjälp med att komma i kapp som människor, kan behöva hälsoundersökning och sådant, men när man väl har landat i parallellt med att man då lär sig svenska språket skulle man få arbetsplatspraktik. Det sade vi när vi pratade om integration när startade, och vi har pratat om det tidigare också. Därför är jag förvånad att inte Socialdemokraterna lägger större kraft på det. Om man menar att alla människor ska ha rätt till arbete, som sade tidigare, tycker jag att man verkligen ska jobba på att de nya svenskarna fick en chans att ta sig in på arbetsmarknaden parallellt med att de lär sig svenska språket. Jag kommer från en kommun som har haft väldigt stor arbetskraftsinvandring . De människorna jag har träffat många av dem kom direkt från bland annat och många länder nere i . De kom ena veckan. började de arbeta och läste svenska parallellt med det. De kom in i det svenska samhället på ett mycket positivt sätt. Varför jobbar man inte på samma sätt ? 195 () replik: Världen ser inte likadan ut som den gjorde när man från åkte runt i länder för att rekrytera människor till arbete i . Men självklart tycker jag precis som att vi ska ha precis samma idé när vi utformar politiken, nämligen att människor snabbt ska komma in på arbetsmarknaden. , vi var nog på samma hearing som utskottet hade om integrationspolitiken. Där var det väldigt klart från företrädare som talade om att jämför, jag tror hon sade, äpplen med stolar. Jag kan ibland undra varför vi ska göra oss sämre än vad vi egentligen är i när det gäller integrationspolitiken. Hon talade om att om man tittar på inom EU bedöms vara ett av de bästa länderna när det gäller själva förutsättningen för integration. Det handlade om saker som tillgänglighet till arbetsmarknaden, lätthet att få medborgarskap, antidiskrimineringslagstiftning, tillgång till träningsprogram, svenskundervisning och liknande. Om man tittar på och jämför olika länder måste man fundera på vad som jämförs i statistiken. Det är det jag talade om innan. Vem är det egentligen som får komma in i landet? Är det arbetskraftsinvandring eller är det till stor del flyktinginvandring? Vilka länder kommer man till och vilket språk har man? Av de som invandrar till de engelskspråkiga länderna som talar redan språket. Detsamma gäller , där de flesta är fransktalande. Det är självklart att det är lättare om man har samma språk som i landet man kommer till. Trots det klarar sig den svenska integrationspolitiken bra i en internationell jämförelse. 196 () replik: Då ska jag börja med en helt annan fråga. I början på sitt anförande sade att vi spretar åt olika håll. Om verkligen läser våra reservationer på många punkter kan man se att vi var väldigt snarlika. Jag beklagar att vi inte klarade av att ta den tid som krävdes för att skriva ihop oss bättre. Även om man tycker att vi har tagit god tid på oss med det här betänkandet så var det ändå knappt om tid när vi skulle skriva ihop oss med reservationerna. Den ambitionen hade vi fast vi aldrig hann med det. Jag vill också lyfta fram det som handlar om kommuner. Jag kommer själv från en borgerligt styrd kommun. Vi fördubblar vårt mottagande jämfört med vad vi har tagit emot tidigare, så det är inte alla kommuner som inte ställer upp på det här. Det som kan vara problem i en del kommuner är att man inte alltid har så mycket tomma bostäder så man direkt kan ta emot så många. Det tar ju tid att få fram bostäder. Det finns en hel del saker där vi är överens. Men när det gäller att fler måste komma i arbete snabbare tycker jag att måste kunna erkänna att man inte har lyckats med det i , oavsett vad man jämför med. Jag kan hålla med om att svenska språket kanske inte är lika lätt att lära, men arbeta kan du göra ändå. Många av de här människorna behärskar ju också engelska, och det har du nytta av på en svensk arbetsmarknad. Jag kan inte vara nöjd med det sätt som människor får vänta innan de kommer ut i arbete i . 197 () replik: Om det finns ett betänkande och fyra olika reservationer från alliansparterna måste ju slutsatsen bli att man inte har kunnat ena sig om integrationspolitikens inriktning. För om ni är så samstämmiga måste ni faktiskt ha kunnat skriva ihop en gemensam reservation. När det gäller utanförskapet på arbetsmarknaden är ett stort problem diskrimineringen, vilket vi har berört väldigt lite i vår debatt. Det handlar om den strukturella diskrimineringen, att människor stängs ute för att de har annorlunda namn. Man har ett förfaringssätt som gör att man stänger ute människor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden. En tidigare rapport som har lämnat visar just på det. Om man var kvinna, mörkhyad och kom från hade man allra svårast att komma in på arbetsmarknaden, även om man tog bort allting som handlade om utbildning och klass och det enda som var kvar var att man var född i ett annat land. Jag ser verkligen fram emot att vi på olika sätt arbetar för att i våra egna organisationer ge människor möjligheter, att människor med annan etnisk bakgrund får möjlighet inte minst att få ett politiskt uppdrag i den här kammaren, nämligen . Där kan vi se att vissa partier lyckas bättre, och andra lyckas inte alls. 198 (): I den här sena timmen tänkte jag än en gång påpeka det som min partikollega sade, att det allra viktigaste för att integrationen ska fungera är att ta bort bristen på arbete så att fler människor kan få ett riktigt arbete och komma in på arbetsmarknaden. Genom att man kommer ut på arbetsmarknaden får man också lättare att lära sig svenska språket. Men för att fler människor ska komma ut på arbetsmarknaden behövs det åtgärder för att förbättra företagsklimatet, till exempel göra det lättare att anställa. Där har och alliansen en rad förslag som även tog upp tidigare. Det är viktigt att det är fler människor som ska ha arbete, som ska komma in på arbetsmarknaden. Det räcker inte med att de som redan är inne på arbetsmarknaden får mer i plånboken. Det är inte någon bra integration. Det behövs många fler åtgärder. Jag roade mig med att titta på huvudmotion som handlar om integration. Jag kunde konstatera att de yrkanden som vi har lagt ska behandlas eller har behandlats inom en rad olika utskott. Det är arbetsmarknadsutskottet, näringsutskottet, skatteutskottet, socialutskottet och socialförsäkringsutskottet. Integration är alltså något som genomsyrar alla områden, precis som både och har sagt tidigare. Jag tänker hålla mig till att prata om kvinnors situation när det gäller integration. Kvinnor har i många fall ännu längre till delaktighet i samhället än män, mycket på grund av att det i många kulturer inte är vanligt att kvinnor arbetar utanför hemmet. Det allra bästa sättet att komma in i samhället är, som har sagts tidigare, att ha ett arbete. Den rapport som pratade om tidigare som har tagit fram om utanförskapsområden visar att kvinnor i utanförskapsområdena har en mycket låg sysselsättningsnivå. Den är i snitt . Total sysselsättningsnivå för alla kvinnor i hela landet är . Det behövs således många olika insatser för att förbättra kvinnornas möjlighet att komma in i samhället. Även för kvinnor är det arbete och språk som är det viktigaste. Språk är också viktigt för att kvinnorna, och även männen, ska kunna kommunicera med sina barns lärare. saknar tyvärr många kvinnor kunskaper i svenska språket över huvud taget. Dessa kvinnor måste få särskilt stöd. Jag vill nämna några projekt som vi har genomfört eller håller på att genomföra i . är en borgerligt ledd kommun. kommun tar emot nästan dubbelt så många flyktingar som . tar man emot 282; har man tagit emot 150. Det finns alltså borgerliga kommuner som tar emot flyktingar. Det projekt som jag vill berätta om rör kvinnor som bor i ett av de utsatta områdena. De har haft svårt att lära sig språket av olika skäl. De har inte fått möjlighet. Man har gjort så att kvinnorna får vara kvar i sitt bostadsområde. Där är också kvinnornas barn på dagis. De lär sig svenska och samhällskunskap och får dessutom praktisera inom någon kommundel där de bor. Detta har varit ett projekt, men det har varit så lyckat att det numera är permanent inom kommunen. Det har alltså kunnat etableras. Ett annat exempel är ett projekt där i huvudsak somaliska kvinnor, men även män, lär sig svenska tillsammans med svenska lärare och med sina egna landsmän. De får undervisning på svenska och läxhjälp med somaliska lärare . Jag har besökt dem och träffat dem. Jag har insett att de har en vilja att komma ut och jobba. De vill lära sig språket. Det finns mycket vilja även hos kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Problemet är bristen på arbete, men även diskriminering. Invandrarna är ju de som är längst från arbetsmarknaden. När det saknas jobb är det de som är längst från arbetsmarknaden som gallras undan först. Det behövs en mer utbredd arbetsmarknad för kvinnor. Jag vet att jag tar en risk när jag nämner subvention av hushållsnära tjänster i det här sammanhanget. Jag tar ändå den risken. Vare sig vi vill kännas vid det eller inte utför många invandrarkvinnor hushållstjänster på en svart marknad. Med en skattereduktion så att fler människor har råd att betala vitt för hushållstjänster tror jag att många fler kvinnor, i synnerhet invandrarkvinnor, skulle kunna få ett riktigt arbete med vit lön. Ett vitt arbete innebär pensionspoäng och att man är försäkrad när man jobbar. Några av oss var i och träffade några invandrarkvinnor som var på utbildning för att lära sig städa. Vi som var där jag, och vet att det är ett kvalificerat arbete, vare sig man städar i en skola eller i ett hem. Kvinnorna hade många kemikalier att lära sig och olika typer av golv och material att hålla reda på. Det behövs naturligtvis ett mycket mer företagsvänligt klimat för att fler arbeten ska skapas till gagn för både kvinnor och män, men det skulle ta att berätta om alla förslag som och övriga allianspartier vill genomföra. I den förra valrörelsen förde fram krav på att de som vill bli svenska medborgare inte för att arbeta och vistas i ska ha vissa språkkunskaper. Debattens vågor gick höga. Jag kände själv ett visst motstånd till att börja med. Det tog slut när jag var på torget i ett av våra invandrartäta områden. Jag frågade några kvinnor om de tänkte rösta i valet. Jag fick knappt något svar, bara en nickning mot mannen som stod bredvid. Det slog mig att om vårt förslag gick igenom skulle dessa kvinnor ha större möjlighet att tala för sig själva. Språkkrav för svenskt medborgarskap inte för att arbeta skulle kunna gynna integrationen för kvinnor i hög grad. Jag vill säga att kvinnor är mer utsatta än män på en hel del andra sätt. Det gäller även om man är född svensk, men invandrarkvinnor är mer utsatta än svenskfödda. Okunskap och sedvänjor bidrar till det. Ingen i ska få utsättas för könsstympning, barnäktenskap eller hedersvåld. Där kräver skärpt lagstiftning. För att undvika det är det viktigt att alla nyanlända till , oavsett om man kommer som asylsökande eller som make/maka till någon som redan är svensk medborgare, får en introduktion till det svenska samhället och den värdegrund som genomsyrar samhället med jämställdhet och respekt för alla människors lika värde. anser att vid en sådan introduktion måste frågor som handlar om just förtryck mot kvinnor på olika sätt tas upp. Informationsmaterial ska tas fram på de vanligaste språken så att ingen kan säga att man inte visste. I ett liberalt är det alldeles klart att kvinnor och män har lika rätt att leva sina liv som de själva önskar. I detta anförande instämde (). 199 (): Jag ska prata om min motion Sf 220 och ur den peka på det som jag ser som den största utmaning som och därmed socialdemokratin står inför i det som vi kallar integrationspolitik. Motionen är kort och till synes enkel. Den handlar om medborgarskapet. Den går i korta drag ut på att alla barn, födda i , ska ha rätt att bli svenska medborgare oavsett föräldrarnas bakgrund och medborgarskap. Jag menar att synen på medborgarskap intimt hänger samman med hur vi ska klara de utmaningar vi står inför. baseras den svenska medborgarskapslagstiftningen på den så kallade härstamningsprincipen. Det betyder att ett barns medborgarskap bestäms av föräldrarnas medborgarskap, till skillnad från den territoriella principen som anger att barnet får medborgarskap i det land där det föds. Utskottet skriver att införandet av denna ordning skulle förutsätta betydande principiella och praktiska överväganden. Jag håller med utskottet om att frågan är principiellt viktig. Jag tycker däremot att ett genomförande av denna reform är nödvändig. har av befolkning utländsk bakgrund. kommer vart tredje barn som föds i ha en eller båda föräldrarna som är födda i ett annat land. I min hemstad, , har redan så kallad utländsk bakgrund, och av ungdomarna som är och yngre har en eller båda föräldrarna som är födda i ett annat land. och svenskheten förändras.