prot · GT09132 · 2006-05-31 00:00:00 — Det är detta jag befarar med en moderat politik när det gäller radio och tv. När det gäller tv-begreppet och att fler ska betala visade den senaste undersökningen att tittar av tv-tittarna på en tv-mottagare, alltså man får hem det. Jag tycker att den här problematiken är ganska upphaussad. Nästan alla i min bekantskapskrets som har till exempel en Ipod eller dator har också en tv hemma. Man betalar faktiskt en licens per hushåll. För en mycket liten del kommer det att påverka att andra tekniska kommer in i tv-mottagarbegreppet. 125 () replik: Det här är en mycket intressant debatt. och ägnar sig egentligen åt en icke-fråga. tog i sitt anförande upp att det här blir en valfråga, att den tas upp på valdagen. Så är det faktiskt inte. I det här betänkandet står det att det är radio och tv i allmänhetens tjänst 20072012 som tillståndsperioden är. Om man läser de första raderna står det att utskottet tillstyrker regeringens förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla under kommande tillståndsperiod för den radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst som bedrivs av SR, SVT och UR till 2012. Därmed är den frågan avgjord , eller möjligtvis när vi ska rösta. Punkt slut med den delen. Jag skulle också vilja ta upp tillgänglighetsfrågorna, som jag har varit inne på här lite grann. Jag måste säga att jag blev förvånad när jag fick propositionen i min hand. Jag tycker att det som och uttrycker är lite grann så här: Vi ska följa utvecklingen och se. Vi har satt upp ett litet mål som är lite högre än det som vi har uppnått . Så får vi se vad som händer. Vi får följa utvecklingen. Någonstans där borta i fjärran är det väl som gäller. Jag hade förmånen att vara med i utredningen också. Frågan om tillgängligheten diskuterades väldigt mycket i utredningen. Det var också en vanlig fråga i kontakten med bolagen. Här talar man också om den tekniska utvecklingen. Vi har en , framåt. Det kommer att hända oerhört mycket med teknikutvecklingen. Det är faktiskt en defensiv hållning av regeringen i den här frågan. Det är ganska blygsamt . Om ni nu pratar om skulle ni ju ha skrivit och sagt som ett mål och haft en vision om den här utvecklingen. 126 () replik: Jag kan förstå dig, , att du är lite orolig och vill ha bort den här debatten från valet . Det hade jag också velat om jag ska kampera i samma badbalja som de övriga partierna. Public service är en viktig fråga, och jag tror att även kommer och att vilja driva sina förslag, om olyckan är framme och ni ska sitta och regera ihop, vilket jag inte hoppas. När det gäller textningen inleder man hela propositionen och betänkandet med att public service ska vara tillgänglig för alla. Det innebär att är målet för att alla ska titta. Vi har gjort den bedömningen när vi tittar på kvalitet på textningar, när textraderna kommer lite efter att de pratar. glömmer man stora stycken. Vi har också varit i kontakt med SVT och diskuterat deras problematik med automatiktextning och maskiner med svenska språket. Vi har bedömt att det är rimligt att de ska göra . Men vi säger att de ska göra mer. Vårt mål är , och SVT ska också redovisa när de inför tillståndsperioden lämnar in hur de ska komma dit. 127 () replik: När det gäller valet igen och valdebatten, , vad är det vi tar beslut om här och ? Det är om en tillståndsperiod . Gäller inte det? Det ska väl gälla till 2012? Det är det ena. Sedan är det intressant att talar om . På första sidan i betänkandet står det: av sändningstiden för förstagångssändningar sedan kan man diskutera uttrycket i och för sig med svenskt ursprung ska textas. Det måste ändå vara en målsättning. Förklara då för mig: Varför har ni kommit fram till just ? Varför inte en högre eller en lägre siffra? Public service för mig som kristdemokrat handlar om självständigheten, oberoendet. Det handlar om en public service med kvalitet. Det handlar om en public service som ska finnas i hela landet, inte bara sändningar till hela landet, utan public service ska finnas i hela landet. Det handlar också om att public service ska vara tillgängligt för alla, alltså en av de viktigaste målsättningarna med public service-bolagen. Dit hör definitivt texten. Då skulle jag vilja säga att är en alldeles för låg ambition. 128 () replik: Det är mycket märkligt, . Vi säger att det ska vara tillgängligt för alla. Vi har satt ett mål på . Det är ingen som säger att man ska göra mindre än de , snarare mer än de . Jag förutsätter att SVT tittar på de grundläggande delarna i betänkandet och propositionen när det gäller det avtal som kommer. Vår ambition är att alla ska ha tillgänglighet till public service. 129 (): Jag ska säga något om de grönas grundinställning kring public service. Vi anser att ett kunskapssamhälle med en deltagande demokrati kräver saklig information, aktiv samhällsgranskning och grävande journalistik. Grunden för public service-företagens sändningsverksamhet är att den ska bedrivas självständigt i förhållande till olika ekonomiska eller politiska maktsfärer i samhället, det vill säga att man ska ha en stark integritet. Viktigt är också att särprägeln och egenarten hos olika delar av finns. Därför slår vi vakt om en organisation med syfte att möjliggöra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. I den proposition som vi har framför oss slås nuvarande inriktning för public service-företagen fast. Programföretagen får dock större frihet genom att detaljerade och kvantitativa krav tas bort som uppföljningen av verksamheten förstärks genom ett utökat uppdrag till och TV. Programföretagen ska även fortsättningsvis spegla hela landet, och utbudet ska vara mångsidigt och utmärkas av kvalitet och nyskapande form. Programutbudet ska som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Programföretagen ska erbjuda ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet, och de ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud av program på det svenska språket. Programföretagen ska även ha en omfattande nyproduktion och egen produktion av program i olika genrer för barn och unga, inte minst gestaltande program. Sedan ska de också höja ambitionsnivån avseende tillgängligheten för funktionshindrade. De ska också ta till vara de möjligheter som den nya tekniken ger. Och vi har ju haft en diskussion här om att av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung ska vara textat. Språkliga och etniska minoriteters intressen ska vara ett prioriterat område, och medelstilldelningen föreslås vara fortsatt hög och stabil med en 2-procentig uppräkning . Riktlinjerna för indirekt sponsring förtydligas, och när det gäller reglerna för direkt sponsring förenas dessa med krav på restriktivitet. Allt detta är något som vi inom tycker är bra. Jag håller dock med Hörselskadades Riksförbunds ordförande om att det borde ha varit en högre ambition vad avser textningen. Intressant att notera i dessa tider, när vi har ett stundande val, är att borgarnas samsyn inom detta politikområde kommer fram i reservationen om tv-gudstjänster. Det finns i och för sig ytterligare en gemensam reservation från de borgerliga partierna som handlar om bakgrundsljud. Men jag väljer ändå att exemplifiera när det gäller vilka förändringar inom public service som kommer att ske vid ett eventuellt maktskifte . Frågan där borgarna väljer att visa sin samsyn gentemot väljarna gäller att de vill ha mer sändningar från kyrkor. Ska det tolkas som att resten av public service-politiken kommer att ligga fast eftersom det inte finns något samlat alternativ till den nuvarande rödgröna majoritetens syn? Jag vill avsluta med att tacka frånvarande och och även frånvarande och regeringen för ett gott samarbete kring de förslag som vi diskuterar. 130 () replik: Först tänkte jag inte alls ta någon replik. Men kom precis samma oro som från , att om vi vinner valet skulle vi riva upp ett beslut, ett ingånget avtal. Är det så jobbar i samarbetet med Socialdemokraterna, till exempel? Jag vill veta varför man inte tror på oss. Vi röstar om det här beslutet , och det är sagt att det ska gälla till 2012, alltså täcka två val. Var finns oron? 131 () replik: är ju den här frågan om varifrån tv ska sända sina gudstjänster, om det ska vara från studio eller kyrkor, inte en fråga som regleras i avtalet, utan det är den syn som partierna kan framföra direkt till SVT-ledningen på olika sätt. Det handlar inte om avtal. Jag håller med om att det här avtalet ligger fast. redovisade det ganska tydligt och klart, så det finns ingen anledning att diskutera om public service kommer att förändras. Det ligger fast till 2012. Men synen på hur kyrkorna ska hantera sina sändningar via SVT finns inte reglerad. Detta försökte jag exemplifiera. Det är ett av två exempel som borgarna har gemensamt. I övrigt kan de inte komma överens. De kunde inte komma överens om textningen. Inget av de förslag som finns uppfyller mål vad gäller tillgänglighet, till exempel, inte ens . De hade det först . Det finns en mängd olika frågor där det inte finns något motalternativ. Även om förhållandet skulle förändras, det vill säga att det skulle bli 175 borgerliga och 174 från den nuvarande rödgröna majoriteten, finns det inget motalternativ mer än i två frågor. Det var det jag konstaterade. Det har inte så mycket med avtalet att göra. 132 () replik: Det lät i anförande som att det var avtalet som gällde. Om lyssnade på mig hörde han att jag väldigt tydligt i min diskussion med redogjorde för att ett ingånget avtal är en uppgörelse som håller. Sedan kan jag mycket väl hålla med . Jag känner mig själv besviken på mitt eget sätt att hantera textningen. Där skulle vi ha haft en alliansmotion. Där skulle vi ha haft rätt skrivning. Jag beklagar att vi fick informationen om att det bara gäller program som är producerade i . Annars hade vi lyft upp den frågan, och då är jag också övertygad om att utskottet hade skrivit in det i texten. 133 () replik: Jag kan möjligtvis ansluta mig och säga att det är två personer som är besvikna. Jag är väl också rätt besviken över mitt eget agerande i de förhandlingar som vi hade. Det är möjligt att detta hade varit en fråga för oss att pressa sossarna och Vänstern på eller att vi skulle välja att stå utanför samarbetet och i stället göra upp med borgarna om en hårdare, tuffare ambition vad gäller textningen. Jag känner mig inte helt nöjd, som sagt. 134 (): Det var ju väldigt intressanta uppgifter vi fick från de här interna överläggningarna, som har varit när det gäller bland annat textning. Det här får vi väl ta med oss på olika sätt. Jag håller med om att det var tråkigt att det här inte kom fram tidigare, för då hade det faktiskt också kunnat bli ett tillkännagivande och en helt annan skrivning i texten. Jag vill tacka , och jag vill tacka , och jag vill tacka jag vill snudd på tacka min mamma, höll jag på att säga som väsentligt har utvecklat bristerna, som finns just kring den här frågan om textning och över huvud taget funktionshindrades problem. Mellan 600 000 och 700 000 människor i har så pass grava hörselskador att de är beroende av textade tv-program för att över huvud taget kunna uppfatta vad som sägs. Jag hör själv till dem. I det avtal som gäller för stadgas det att företaget skulle texta av de svenskproducerade programmen som sändes första gången. Det här målet har man uppnått, uppger SVT. Men och verkar något tveksamma till hur man egentligen har räknat. Stämmer de här siffrorna? I propositionen föreslår nu regeringen att textning av svenskproducerade program som sänds första gången successivt ska öka, och målet sätts till före utgången av 2012. Det har vi nu pratat . Det är dit. , , antog en nationell handlingsplan för handikappolitiken som hette Från patient till medborgare. Den slår fast att även hörselskadade ska kunna vara fullt delaktiga 2010. Det är dit. Jag inser att det kan vara svårt att precist definiera vad som menas med fullt delaktig. När den handlar om public service och just textning av svenskproducerade program är målet ovanligt tydligt. Då räcker det inte . Ambitionen måste höjas tydligt. Det är tråkigt att vi inte har kommit längre. Om svenska folket, det vill säga varje hushåll, ska vara med och finansiera public service med har också den stora grupp svenskar som har svårt att höra rätt att ta del av samtliga program som sänds. Det blir extra märkligt under ett valår, när närmare 700 000 hörselskadade och 35 000 barndoms- och vuxendöva inte kan ta del av de många politik- och samhällsdebatter som sänds i tv, eftersom sådana program inte alltid textas. Utbildningsminister och kulturminister , den frånvarande, säger att public service är viktigare än någonsin för alla. Menar han allvar? Nästa ordinarie val äger rum . Då kommer målet enligt regeringens proposition fortfarande inte att ligga högre än . Det ska man uppnå först , . och har krävt en snabbare utbyggnad av textade program. Det har regeringen förbisett, trots att man borde inse att många kommer att få svårt att ta del av samhällsdebatten. Jag medger gärna att det finns syndare på flera håll. I sändningstillstånd 5 § p. 2 står det uttryckligen att vid vissa ur demokratiskt hänseende särskilt viktiga sändningar såsom valdebatter ska använda teckenspråkstolk samt att fram ska utveckla en fungerande metod för direkttextade nyheter. Detta sker inte . Men tekniken finns. Vi har varit inne på det. Som jämförelse kan nämnas att brittiska BBC textar och kommer att texta . Amerikanska tv-kanaler textar av sina engelskspråkiga direktsända program. Där finns också tekniken. På textas av programmen och i . Om jag inte minns fel är det till och med en mindre språkbefolkning än svenskarna är. Vi står och stampar fortfarande. Bakgrundsljuden i radio- och tv-programmen gör det svårt för personer med hörselnedsättningar att ta del av radio- och tv-utbudet. Det har vi också varit inne på. Jag vill också betona att även vi anser att det är av största vikt att programföretagen beaktar problemen. Sådana krav anser vi därför ska skrivas in i , SVT:s och Utbildningsradions sändningstillstånd. Det framgår också i våra reservationer. Det enda vi kan göra är att ställa våra förhoppningar till att SVT trots allt tar det ansvar som inte regeringen vill lägga på dem och att de själva väljer att sätta målet högre. Jag yrkar bifall till reservation 15. 135 () replik: Precis som tycker vi att det är beklagligt att inte kulturminister kunde vara här . Men som sade i inledningen skulle han dela ut ett viktigt internationellt pris som regeringen står bakom. Det är viktigt att vi finns representerade där också för barnkulturen. Man kan också uppmärksamma här i lokalen att kulturutskottets ordförande folkpartisten försvann ganska snabbt härifrån efter att hans inlägg var klart. Med det inlägg han hade i början kan man ställa sig frågan vad han tycker om public service-kanalerna. Jag skulle också vilja att förklarar lite om public service-kanalerna och förslag att avskaffa licenserna och överföra det till troligtvis statsbudgeten. Ni måste ju ta pengarna någonstans ifrån. När man tittar i era budgetförslag kan vi inte någonstans hitta var pengarna ska tas. Det är 6,5 miljarder. Jag ska inte översätta det i hur mycket människor det är på olika håll i samhället om man ska plocka det någon annanstans ifrån. Var ska ni plocka finansieringen ifrån? Är det något svart hål i budgeten ni ska plocka det av, eller ska det rentav bli svart i rutan? Det skulle vara väldigt intressant att höra hur ni finansierar era förslag som ni lägger fram här i kammaren. 136 () replik: har fortfarande trots allt en representant här i kammaren. Utskottets ordförande har deltagit i debatten också i replikrundan. Jag tycker inte att det är särskilt snyggt att försöka urskulda kulturministerns frånvaro genom att försöka lägga skulden på att någon annan efter att ha deltagit i debatten har lämnat kammaren. Dessutom finns inte representerat nu här i kammaren. När det gäller finansieringen tycker jag ändå att har redogjort för detta. Det handlar inte om budget och finansiering. Det handlar om sändningstillståndet. Jag lovar att det finns upptaget i budgetförslaget. Själva principen om hur public service ska finansieras har till stor del att göra med att public service inte är samma sak som public service var tidigare, det vill säga SVT, och Utbildningsradion. Man har genom den nya tekniken också nya möjligheter att nå människor. Det är en av förklaringarna till att vi anser att det är hållbart att finansiera detta med hjälp av en licensavgift utan att det ska finansieras över statsbudgeten. 137 () replik: Det var inte min mening att urskulda kulturministern. Jag skulle bara visa på att man ibland har uppdrag som man måste vara på. Om det är någon som har gått till attack mot ett uppdrag som är viktigt för och för internationell barnkultur är det i så fall någon annans angrepp. Jag skulle gärna vilja att du, , berättar vilket utgiftsområde ni tänker ta de här miljarderna från när du säger att det är finansierat. Det är ändå 6,5 miljarder ni ska finansiera. Ert förslag att krympa public service måste också innebära att det blir mindre tv för allmänheten. Man smalnar av utbudet väldigt. Vad innebär detta för alla funktionshindrade? Hur vill styra de kommersiella kanalerna, som ni sedan vill ska ta över, så att vi garanterar textning? Vårt mål är, som jag sagt innan, . Ambitionen är att public service ska vara tillgängligt för alla. föreslår vi en höjning för textningen. Om man räknar ut höjningen är den . 138 () replik: blir det intressant sifferexercis. Vi började med att tala om vilka som var här och inte var här. Inte ens var på plats. Jag vet inte vad hon hade för ett viktigt engagemang, eller om hon också hellre vilja vara på . När hennes område, folkbildningen, debatterades fanns hon inte på plats. Någon ursäkt eller någon förklaring till detta har vi inte fått. Det handlar om målsättningarna. Man har skrivit in i utskottets ställningstagande. Men det är fortfarande ingen ambitionshöjning, som jag ser det, mer än de . Vi talar fortfarande om en sexårsperiod fram . Man säger fortfarande bara . Men när ska det ske? Ska det vara , 2018 eller när nästa period nu kommer att sträcka sig till? Någon annan ambition tycker jag inte att Socialdemokraterna verkar ha. Jag kan mycket väl erkänna att jag inte har med mig budgetförslaget. Jag vet inte var de 6,5 miljarderna ligger någonstans. Det kanske jag skulle ha vetat. Men hade jag inte förberett den delen, utan det som handlar om de funktionshindrades problem. Där är vi många som är överens. 139 (): Vi lever i av snabba förändringar. Det gäller inte minst i det svenska medielandskapet. , , har det skett dramatiska omvälvningar av radio, tv och press i . Det har varit en utveckling som har gått från monopol till mångfald, från få aktörer till flera aktörer och från kommando till mer av valfrihet. Det har varit en utveckling som har skett i flera olika steg. Den första lilla sprickan i de svenska radio- och tv-monopolen kom när närradion infördes på försök. Det andra stora steget togs när den borgerliga regeringen genomförde den fria radion och den fria televisionen. Det här är en utveckling som har haft både politiska och tekniska drivkrafter. ser vi ett medielandskap där vi kan ta emot och sända radio och tv på betydligt många fler sätt än vad som var möjligt . Vi har en helt ny digital teknik. Vi har sett många avregleringar och frihetsreformer som har ägt rum under de här 20 åren. har det funnits många motkrafter. Socialdemokraterna har i stort sett varit emot varenda en av de reformer som jag nu har nämnt och som har genomförts. tycker de allra flesta att närradion är självklar. Det var Socialdemokraterna emot. är det få som skulle vilja återreglera den svenska radion och den svenska televisionen. Allt detta var Socialdemokraterna emot. Det var till och med så illa att fanns det socialdemokratiska politiker som ville förbjuda parabolantenner. Vi har alltså kommit rätt långt. Det har hänt rätt mycket . Omvärlden förändras, men i den politiska debatten går det mesta fortfarande i de gamla vanliga hjulspåren. Det gäller inte minst i debatten om public service. Den handlar otroligt mycket om organisation och väldigt lite om innehåll. För många i debatten om public service är public service liktydigt med en viss organisationsstruktur. Public service är nästan definitionsmässigt , och Utbildningsradion. Debatten handlar väldigt lite om vad vi menar med public service när det gäller innehållet. Det handlar i stället om organisationen. Jag tycker att vi måste komma bort från den debatten. Debatten måste handla mer om vad vi menar med public service. Vi måste också våga ta bort de skygglappar som har präglat den svenska debatten , inte minst. Det är nämligen så att public service behövs i . Det har det alltid gjort, men kanske ännu mer nu än . Det behövs program som inte nödvändigtvis är kommersiellt gångbara på kort sikt på marknaden utan som kan värna värden som vi alla i grund och botten tycker är omistliga. Det handlar om nyhetsprogram, barnprogram och kulturprogram och mycket annat. Men om vi ska klara detta måste vi tänka helt nytt i mediepolitiken, menar vi i . Vi har lagt fram konkreta förslag på hur vi skulle vilja omforma den svenska public service-politiken. Det handlar om att skapa en ny finansiering för public service. Det handlar om att se till att vi skapar det som vi kallar public service-fonden. Den ska ha ekonomiska resurser som ska kunna ges till olika radio- och tv-kanaler som bedriver public service-verksamhet. Vi tror nämligen att det finns flera aktörer i som är intresserade av att göra public service-program än enbart , och Utbildningsradion. Det framställdes tidigare i debatten som att detta skulle vara så otroligt komplicerat. Inte minst Socialdemokraternas representant hade mycket huvudbry med att förstå grundtanken med förslaget. Låt mig göra ett enkelt försök. Vi vill ha ett antal public service-fonder. De ska finansieras på två olika sätt. Vi vill att de ska tillföras ett grundkapital som huvudsakligen ska komma från utförsäljning av statliga företag. Vi vill också att det ska finnas årliga intäkter till de här fonderna som ska komma från koncessionsavgifter och nätavgifter. Fonderna ska kunna dela ut pengar till olika radio- och tv-kanaler som följer ett visst antal kriterier för vad som är public service. Det är inte svårare än så. Genom att vi får den här finansieringen får vi också bort den tv-licens och den tv-avgift som framstår som alltmer omodern och barock. Socialdemokraterna slår nästan knut på sig själva med att försöka hitta sätt att rädda tv-avgiften. Det är naturligtvis helt orimligt att ha kvar ett sådant system när vi snart kan ta emot tv- och radiosändningar i vår egen mobiltelefon. Hur ska vi kunna klara att ha kvar ett sådant system i en så föränderlig värld? Det är naturligtvis omöjligt. Vi måste ha ett helt nytt sätt att se på finansieringen av public service. Genom att införa ett sådant här system vinner vi många fördelar. Vi får mer av valfrihet för konsumenterna de som tittar på tv och de som lyssnar på radio. Det är inte så som sade här tidigare att alla radiolyssnare och tv-tittare är nöjda med det som och gör. Många är det, men det finns också många som är missnöjda. Då är det bra att det finns alternativ för dem som gillar public service. Då kan de välja mellan olika kanaler på tv och radio. Det är också bra för det politiska oberoendet att vi har en styrning av public service där vi har ett större avstånd mellan dem som fördelar resurserna och dem som genomför programmen. Det är en fördel för kvaliteten att vi får en ökad konkurrens. Det ska inte bara vara några få aktörer som ägnar sig åt att göra public service-program. Det finns alltså många vinnare med att öppna för konkurrens också inom ramen för public service. Det finns dock jag ska erkänna det några förlorare. De sitter borta på i radio- och tv-huset. Det är de som är de högsta cheferna i och . De förlorar på detta, för deras makt minskar.