prot · GU0924 · 2006-11-21 00:00:00 — Det måste lösas på lång sikt och med en bred majoritet. Vi kan inte hålla på och ändra om det blir ett regeringsskifte. Jag tycker att vi är skyldiga våra public service-bolag att de ska veta vilka spelregler som gäller och att det ska vara hållbart . var jag i . Jag besökte , BBC och Ofcom. träder den nya överenskommelsen vad gäller deras public service i kraft. Det är en överenskommelse med, enligt deras ordning, både drottningen och parlamentet. Det är en överenskommelse . Man betonade mycket starkt denna långa tillståndsperiod just för att hålla staten, parlamentet och regeringen på en armlängds avstånd och för att ge bolagen möjlighet att fatta långsiktiga beslut utan risk för politisk inblandning. Ofcom i deras fall har en granskande roll i det nya avtalet och man rapporterar till parlamentet, inte till regeringen. Man har infört en kontrollstation som ger Ofcom möjlighet att ge signaler och börja arbeta om det är något som man behöver förändra. En liknande typ av kontrollstation finns faktiskt med i det beslut som tog om public service i allmänhetens tjänst, men i vårt fall . Denna kontrollstation faller ju nu i och med att tillståndsperioden kortas. Jag vill höra hur ministern ser på det. Kan det vara något? Tanken med kontrollstationen var just att hålla politiken borta , men ha någon form av avstämning som inte utfördes av regering och riksdag. 50 (): Detta var ju den andra delen i korta statsrådskarriär som var väldigt uppseendeväckande. Presstödsfrågan var den ena; public service-avtalet var den andra. Hon hann knappt tillträda förrän hon sade att nu river vi upp den uppgörelse som gjordes . Det var en uppgörelse som var blocköverskridande och hade en bred majoritet, precis så som uppgörelser ska vara när det gäller mediepolitik där vi försöker söka ett samförstånd över gränserna och skapa en så bred majoritet som möjligt. När hon presenterade detta och sade att man skulle riva upp uppgörelsen och förkorta avtalsperioden använde hon det allra sämsta av argument, nämligen att man gjorde så eftersom den nya borgerliga regeringen annars inte skulle få möjlighet att påverka avtalet. Det är ju precis det som är poängen med långsiktiga överenskommelser, att de här frågorna inte ska påverkas av vem som för tillfället sitter vid regeringsmakten. Det är ju därför man har de långsiktiga överenskommelserna. Det synsättet hade tydligen inte den förra kulturministern. Möjligen har den nya kulturministern det. I så fall är det bra. Hon står ändå fast vid de beslut som fattades av . Min fråga till är: Vad var det som hände mellan vårens breda blocköverskridande överenskommelser och regeringsskiftet? Vad hände i de här frågorna som så påtagligt påverkade frågorna att man måste riva upp hela uppgörelsen? Jag kan bara komma på en sak som inträffade. Det är att intog . Det är det enda som har förändrats i sakläget. Man fick en ny ledning på . Då var det inte så viktigt vilka uppgörelser som gjorts tidigare vare sig i presstödsfrågan eller i public service-avtalet. Min notering är att det kanske är detta vi kommer att få leva med . Vi har redan sett hur det går igen på område efter område. Det är som styr regeringen. Det går igen på område efter område i välfärdspolitiken, den ekonomiska politiken, utrikespolitiken och förmodligen också i kulturpolitiken. Det är som styr regeringen, och de andra ledamöterna i regeringen sitter där mest som något slags utfyllnadsplatser. Det tror jag kommer att vara ett stort bekymmer framför allt för , och i den här framöver. Men det är detta intryck som båda dessa beslut, både det som gäller presstödet och det som gäller public service-avtalet, signalerar. 51 Statsrådet (): Jag vill inledningsvis först och främst avvisa det som avslutade med, nämligen att detta skulle var en fråga för ett enda parti. Bakom detta står hela regeringen enig, liberalerna, , och . Det finns ingen som helst spricka i det fallet. Sedan är det inte fråga om att riva upp detta tillstånd. Vi förkortar det. I den proposition som fattade beslut om stod att en särskild utredare skulle tillkallas för att ta fram förslag jag nämnde det i mitt svar, och jag återkommer till det till hur ett effektivare resursutnyttjande skulle kunna åstadkommas och att man ville se på omvärldsförändringarna. Vi gör det här. Men det blir ingen skillnad i de villkor som gäller för SVT, för Utbildningsradion eller för . Det som är sagt att de ska arbeta med kommer de också att kunna göra. Och i detta ingår också en friare roll, men enligt ett annat uppdrag för . Naturligtvis finns det ett värde i en bred diskussion. lever vi fortfarande med det gamla tillståndet. Det nya träder i kraft . Det finns ingen dold agenda. Och alla som har varit uppe i diskussionen kan också läsa reservationerna från de borgerliga partierna i kulturutskottets betänkande och konstatera att det finns ett starkt stöd för public service. Och det gäller faktiskt fortfarande. Sedan kan skaka på huvudet, men så är det. Vi kommer att göra det som det fanns en möjlighet att göra. blev det en förlängning, från . Varje regering har möjlighet att ha synpunkter på sändningstillståndet. Så i den delen är det ingen skillnad. Jag kan i detta sammanhang lika bra klara av följande. Jag har aldrig sagt att det inte ska visas idrott i tv. Vad jag har sagt i en intervju i tidningen är att många frågor diskuteras när det gäller public service, bland annat de ökade kostnaderna, och de har verkligen ökat, för de stora internationella sportevenemangen. Det är betungande även för SVT. Det kan man läsa om även i intervjuer med den nya vd:n . Jag sade inte att detta var min uppfattning. Jag sade att det är en av de frågor som man bland annat tar upp i den allmänna diskussion som just nu pågår om public service. Det är en diskussion som är väldigt intressant, därför att den visar att det finns ett starkt stöd för public service och att det också finns många och stora förväntningar på public service. 52 (): underhållningsprogram och viss sportproduktion behöver inte nödvändigtvis finansieras av offentliga medel för att produceras. Det tyckte statsrådet redan när hon var ledamot i kulturutskottet, och det är precis vad som har sagts. Vi gläder oss över att vi ska få se någon idrott, och vi väntar med spänning på vilka lag som ska få spela inför svenska folket. Men varför denna politisering? Det är föll. Men varför ska vi plötsligt få en statstelevision i ? Det undrar jag. Det som ska bli kvar ska föras upp till diskussion. ska vi stå och tala om huruvida det var för mycket eller om det var fel låt som vann i schlagerfestivalen. Vi ska inte ha den diskussionen här, statsrådet. Det är alldeles fel. Och varför skapar man all denna oro hos licensbetalare och hos allmänheten över huvud taget? Det finns en osäkerhet om vad man ska få se på tv, hur mycket man ska betala, eller om man ska låta bli att betala. Det finns en oro hos personalen i bolagen, hos dem som producerar just nu och hos kulturarbetarna som oroas inte bara över a-kassan utan också om ni helt plötsligt ska komma med några nya avtal som omkullkastar inspelningen av någon film eller någon annan produktion. Det här är inte frågor för riksdag. Vi har mycket viktigare saker att göra. Om det inte finns någon dold agenda, om det handlar om precis samma saker, och om den nuvarande regeringen tycker precis samma sak som den förra regeringen, vilket statsrådet säger hon säger att det inte är något annorlunda utan att man ska göra precis samma sak bara lite friare och lite gladare varför kan statsrådet då inte ge mig det svaret på interpellationen? Jag blir faktiskt lite upprörd. Här krävs nu lite mer än studentpolitik. krävs det regeringsansvar. Den förra kulturministern kallade till sig SVT:s ledning och talade om att man skulle riva upp avtalet. Jag tycker att , som jag känner som en klok person, ska sätta sig ned med SVT:s ledning och tala med den. Där har man försökt att få en öppning om att inte riva upp avtalet utan behålla det, precis det som statsrådet nu säger, och låta kontrollstationen vara en kontrollstation och inte innebära ett brutet avtal. Det som vi alla får en känsla av är att det finns en önskan om att fatta vassa beslut före nästa val. Och om det är den bild som vi går ut med till svenska folket, till licensbetalarna, till dem som står bakom kameran och vid mikrofonerna i SVT, i Utbildningsradion och i , så är det självklart att de undrar över varför det är så viktigt att fatta ytterligare ett beslut. Tala om för oss: Är det en enskild utredare som ska ha intervjuer med oss? Ska det vara ett parlamentariskt inflytande? Ska det vara en bred uppgörelse? Eller vad är det som gäller? Statsrådet måste bli klar på den här punkten. Detta skapar en oerhört stor osäkerhet om vad som gäller. Jag skulle kunna använda mina till att läsa innantill vad som stod i propositionen om dessa olika kontrollstationer och det som gällde ett effektivare resursutnyttjande. Vi är alltså inte oense om att vi ska använda resurserna för public service på ett bra sätt. Det är alldeles självklart så. Men säg inte till svenska folket att om ni får bestämma så är det bara vissa program som man ska få se för den licens som man betalar. Jag tror att man förväntar sig mer, speciellt när ni i valet har sagt att ni inte ska röra avtalet. 53 (): Jag kan inte bli annat än bekymrad när ministern säger att alla fyra regeringspartier står bakom detta. Vi har en gemensam utredning och ett gemensamt beslut som förut också har omfattat och . Att och har en annan uppfattning har vi kunnat följa . Motioner har kommit med olika finansieringar. har föreslagit en skattefinansiering och en annan form av finansiering. Självklart blir man nu orolig. Ett skattefinansierat public service vill vi absolut inte ha och det behövs inte. Vi har tvärtom i utredningen talat om raka rör för att hålla staten ännu mer borta från allt vad pengar heter. Jag kan inte annat än bli både väldigt orolig och upprörd. Det har nämligen från ert håll talats om skattefinansierat public service. Man jobbar nu stenhårt med ett effektivare resursutnyttjande. Man jobbar med internkontroller, man använder en bolagskod, man håller på med samordning när det gäller redovisning och administration för att spara pengar inom public service-bolagen för att kunna göra så mycket tv som möjligt för allmänheten. Låt dem fortsätta med det. Man gör ett jättegott jobb. Vi ska inte behöva lägga oss i det. Låt perioden vara . Sedan återkommer vi. 54 (): hävdar att detta är något som hela regeringen står bakom. Så är det säkert. Vad jag pekade på var hur tydligt det nu blir vem det egentligen är som styr i regeringen. Det var det som var min synpunkt. Det lär inte vara sista gången vi får göra den kommentaren här i kammaren. Vi har, verkar det som, olika sätt att se på public service. Det handlar egentligen om två sätt. Dels har vi olika sätt att se på hur avtalen ska se ut. Vi står för långa avtal, blocköverskridande, så att man ger en trygg grund för dem som arbetar i public service-företagen när det gäller vilka regler som gäller och hur de ska jobba. Långa avtal som är blocköverskridande handlar det alltså om. Ni står tydligen för korta avtal och för att det är den sittande regeringen som ska hålla i taktpinnen, så varje gång det blir regeringsskifte ska tydligen public service-frågan upp igen. Jag tror att det är farligt att driva politiken på det sättet därför att det då slutar i ett slags Berlusconifiering, i en italiensk situation där man efter varje regeringsskifte som ju är ganska vanligt i men inte fullt så vanligt i får en diskussion om hur italiensk tv ska styras och se ut. Det är livsfarligt att hamna i en sådan situation. är kulturministern på väg in i det. Hon använder ju själv Stegö Chilòs argument: Vår regering måste också få lov att påverka hur det här avtalet ska se ut. Vi har också skilda uppfattningar när det gäller synen på public service, på vad man ska göra. Vi står för ett brett uppdrag till public service. Där ska finnas nöje, drama, granskning, sport ja, allt ska kunna inrymmas där. Ni står tydligen för en smalare syn, redan signalerad av kulturministern i intervjuer kring sporten. Det där med sport är tydligen inte så viktigt för public service, utan det bör kanske betalkanalerna i stället få ta hand om. Däri ligger skillnaden. Den skillnaden har vi tidigare inte haft i svensk politik. har vi den. 55 Statsrådet (): Vi ska inte politisera. Ja, jag vet inte riktigt vem det är som politiserar och som oroar. Det här är egentligen inte någonting som är särskilt dramatiskt, som vi ser det. Vi gör det som det fanns en möjlighet till därför att det nu sker så stora förändringar i vår omvärld. skriver i sin interpellation bland annat om att stoppa mångfalden och strypa mångfalden. Men lite försiktighet tycker jag ändå behövs. Det var väl som det fanns en socialdemokratisk riksdagsledamot, , som ville förbjuda parabolantenner. Man ska kanske inte lasta den föregående regeringen för det heller. Men även måste väl anse att vi trots allt har fått ett rikare och bredare medieutbud inte alls en strypning av SVT eller public service i övrigt. Den här processen har trots allt inte inletts . lever vi jag måste upprepa det som jag sade i mitt första svar med det gamla tillståndet. Det nya träder i kraft först . Det är inte fråga om att riva upp. , och kan fortsätta att arbeta i lugn och ro, helt enligt de riktlinjer som fattat beslut om . Sedan har vi detta med Berlusconi. Ja, jag tror att jag inte ens vill bemöta det. Det blir så uppenbart fånigt, skulle jag vilja säga. Jag vet inte vilka likheter man i något enda sammanhang skulle kunna hitta när det gäller den här regeringen och Berlusconi. Jag har ett möte inbokat med ledningen för och . Vi för samtal. Jag hoppas att också de inom ledningarna och inom de grupper som man nu trots allt försöker oroa det är inte vi som försöker oroa inser att det här inte är någon stor dramatisk förändring. När det handlar om BBC jag tror att var inne på det har det varit en omfattande diskussion i om just BBC:s roll. Där har det sannerligen varit mycket synpunkter på hur man har verkat, så jag vet inte om vi riktigt kan använda oss av den liknelsen. Jag tror att de har fått, skulle jag vilja säga, betydligt tuffare villkor. Jag ska inte nu ge mig in på den diskussionen, för den ligger lite vid sidan av. Men BBC och public service är inte riktigt jämförbara. Finansieringsfrågan är måhända någonting som vi kommer att återkomma till, men det är ingenting som diskuteras just . Public service kommer att arbeta på, precis som det är tänkt och som det är beslutat, fram . Men vi vill, som sagt, ta chansen och se vad som händer i vår omvärld. Hur reagerar man för att göra verksamheten effektivare? Det är inte vi som säger det, utan det säger public service-företagen själva. Syftet är inte att göra public service till någonting ointressant, utan syftet är faktiskt att värna public service. Det kommer att behövas, inte minst med tanke på den tuffa konkurrens som vi möter från omvärlden. Det handlar om bildning. Det handlar om kunskap. Det handlar till och med om något så pass viktigt som det svenska kulturarvet. Jag värnar public service. 56 (): Det här är ingenting dramatiskt, säger statsrådet. Men varför då göra det så dramatiskt och riva upp avtalet? Det hade varit lika enkelt att göra precis som det står i propositionen. Jag tror, herr talman, att jag måste läsa innantill ur propositionen om kontrollstationen: Principen är att public service-uppdraget gäller oförändrat under hela tillståndsperioden alltså . Vid en kontrollstation bör den grundläggande frågeställningen vara om det har skett förändringar i omvärlden på teknikens område eller i förutsättningarna i övrigt för public service-verksamheten som gör att någon del av uppdraget i väsentlig utsträckning är ändamålsenligt. Vi föreslår alltså den föregående regeringen att ansvaret för den prövning som ska ske i samband med en kontrollstation ska ligga på programföretagens ägare, det vill säga . Det bör vara upp till att mot bakgrunden av genomförda studier bedöma om den anser att det finns anledning att ta initiativ till förändringar genom att tillskriva regeringen. Så står det. Vad är det som har skett i vår omvärld? Statsrådet säger ju att det sker så mycket i vår omvärld. Jag skulle vilja ha en redovisning direkt från statsrådets mun av vad som hänt i vår omvärld som gör det så viktigt att riva upp det här avtalet och att nu gå in och säga: Det kommer bara att gälla för vi ska då Vadå? Det vet vi inte. Någon ska något på ett sätt som vi inte heller riktigt känner till. Någonting har tydligen hänt i omvärlden. Jag undrar: Vad är det? 57 (): Också jag vill haka på detta med dramatiken. anstränger sig mycket i den här diskussionen för att understryka att det inte är fråga om någon förändring när det gäller hennes syn och min syn. Men detta står redan i den proposition som jag signerade. Jag har redan skrivit om allt det som ska ske, så det är ingen dramatik i det här. Det har också varit en minister emellan som lagt sin hand på detta, men hon verkar vara borta . försvarar ordentligt och helhjärtat allt som har gjorts här. Jag måste anmäla en avvikande mening beträffande detta med att det inte råder någon dramatik mellan å ena sidan mitt väl förankrade förslag som i de här avseendena fick stöd av inte av ledamöter och å andra sidan det som sker. Det är stor skillnad. Jag kallar det för en dramatisk skillnad. säger att det är så mycket som har hänt i vår omvärld. frågade vad det var men fick inget svar. Jag gör tolkningen att ingenting har hänt i vår omvärld och fram till nu som motiverat detta. Om det hade varit så hade väl kulturministern beskrivit vilka dessa händelser var. Då hade de kanske påverkat oss också på samma sätt. Också vi som så sent som var överens om sexårsperioden hade då kanske tagit intryck. Tomheten i svaret på den viktiga frågan tolkar jag som en bekräftelse på att det inte har hänt någonting. Det är inte det som det handlar om, utan det är någonting annat som vi inte får veta vad det är. Varför säger jag då att det är dramatiskt? hit eller dit spelar väl ingen roll. För mig är det dramatiskt om man bryter en lång tradition i svensk politik och villkoren för medierna, precis som villkoren för , och andra viktiga frågor för demokratin eller stabiliteten i landet ska ha en annan förankring, en annan räckvidd, en annan långsiktighet och stabilitet än i andra frågor. För mig är det dramatik när den syn, som alla var överens om i utredningen och där man sade att en förlängning från till är ett sätt att skapa ökad självständighet och minska den politiska styrningen, plötsligt vänds tvärsom så att det blir mer politisk styrning, det som man själv kallar för politisk styrning. Det är dramatik. blir det mandatperiodspingpong. blir det valrörelse i de här frågorna. Jag kan tänka mig att i nästa valrörelse gå ut och kräva att ska sända och . Jag kan tänka mig att göra valfråga av denna typ av frågor. Jag tycker att det är tråkigt, för jag tycker att det här är frågor där vi skulle kunna vara bredare överens. Jag vet att har ytterligare tid på sig att beskriva vad som har hänt mellan riksdagsbeslutet och och som tvingar fram så här väldigt dramatiska saker som att riva upp enigheten kring public service och mediepolitiken och därmed enigheten om att minska den politiska styrningen av för vår demokrati så viktiga frågor som det här handlar om. Jag tycker att det är dramatik, och jag kan inte förstå hur man kan försöka bagatellisera det och säga att ni bara fullföljer det som företrädaren sade. Jag kan stå här och berätta, ty jag var med. Jag har själv skrivit på min namnteckning i den propositionen. Det var inte det här vi menade. Det är en väldigt stor skillnad jämfört med att låta , som leds av en kristdemokratisk ordförande och som är sammansatt på ett sätt som håller en armlängds avstånd till politiken, värdera de analyser som kommer fram om skillnaden i effektivitet mellan UR och SVT det är i första hand det det handlar om. Det är en oerhörd dramatik i den här frågan. Jag hoppas att kulturministerns svar speglar allvaret i vad som står på spel. 58 Statsrådet (): Vi har lite olika uppfattningar om vad som är dramatik och vad som inte är det. Jag hävdar fortfarande att jag inte ser den dramatik som några av talarna här gör i denna debatt. konstaterade i en intervju när hon skulle tillträda att förtroendet för public service ständigt måste vinnas på nytt. Det är så, och det är därför som den här diskussionen, som inte vi har dragit i gång utan som journalister själva drog i gång , också är så otroligt vital för public service. Det visar på det stöd som faktiskt finns för public service. Inte minst det upprop som drogs i gång av i visade på det starka stödet. Jag tror att det var uppåt 17 000 namnunderskrifter. Det handlar inte om de eventuella omvärldsförändringar som sker just nu utan om dem som kan komma att ske , under de här tre åren. Det var samma sak som regeringen tog upp i sin proposition. gäller det nya sändningstillståndet, det som säger att han har varit med och signerat och som bland annat innebär höjd ambition när det gäller barn och unga liksom funktionshindrade. I detta råder ingen skillnad. I propositionen talas om en hög kvalitet, decentraliserad organisation, mindre detaljstyrning och om att programverksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt. Det gäller fortfarande. Det är ingen skillnad där. För att lugna om det nu var som trodde att han inte skulle få se och i SVT i fortsättningen kan jag säga att det kommer han att kunna göra. Det är dessutom avtal som är tecknade för . Tack för diskussionen. 59 (): Det är viktigt med debatt i de här frågorna. Javisst, det tyckte jag också under valrörelsen. Jag försökte i de debatter där jag deltog få någon moderat att berätta vad den moderata politiken på området skulle gå ut på. Till exempel i radiodebatten inför publik i ställde jag frågan till en moderat ledamot, som bara passade när jag frågade om de avsåg göra några förändringar i public service. Han sade att han förbehöll sig rätten att själv beskriva den moderata politiken och inte låta mig göra det. Sedan sade han inget mer. Någon debatt inför väljarna om vilka förändringar som ni moderater ville genomföra i public service kom aldrig till stånd. Efter valet började det, och det är så dags. Ni har inte skaffat er något folkligt mandat för det som ni nu är på väg att göra politisera public service. Varje mandatperiod, varje blockpolitisk majoritet ska skriva sina nya regler. Kortsiktighet ska gälla, inte långsiktighet, ingen radioledning, ingen tv-ledning ska veta vad som gäller dagen efter nästa val. Så kommer det nu att bli eftersom den enighet som fanns nu är bortsopad, ensidigt, inte efter överläggningar, inte efter förhandlingar. Ensidigt har vi fått veta genom att läsa i tidningen att ni har sagt upp bekantskapen med långsiktigheten, stabiliteten och blocköverskridande enighet om det här. Det är dramatiskt. Varför sade ni inte detta i valrörelsen om ni hade sådana planer? röstade ni på ett sätt. säger ni att det har hänt så mycket förresten är det inte så att det har hänt utan det ska hända så mycket. Det är en ny framtidsprognos jämfört med den som motiverade röstningen . Det inger mig samma fråga som förut. Den agenda ni redovisar hänger inte ihop. Det måste finnas en annan. Det är det som oroar mig. 60 Statsrådet (): Den radiodebatt som hänvisar till kan jag tyvärr inte kommentera. Jag var inte med och hörde inte den, så jag vet inte vilken moderat ledamot som deltog och vad han eller hon eventuellt sade. Det är inte fråga om att politisera. verkar ha en annan uppfattning. fanns fyraåriga perioder. Det innebar att varje ny regering så att säga fick möjlighet att ha synpunkter. Det här kommer att ske i en bred beredning. Det finns fortfarande ingen dold agenda.