prot · GT0998 · 2006-03-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:140 till lagutskottet /06:180 till justitieutskottet Framställning 2005/06:RS4 till 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:UU15 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU12 4 § styrelses framställning angående bolagiseringen av Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU9 styrelses framställning angående bolagiseringen av (framst. 2005/06:RRS6). 1 (): Ni är inte så många men naggande goda. ska vi debattera bolagiseringen av SJ. Än en gång har regeringen kritiserats av . har för övrigt blivit en väldigt god vän till oppositionen i kammaren. Vi har fått mycket hjälp av när det gäller vår kritik mot regeringen, inte minst när det gäller de statliga bolagen. Kritiken återkommer gång på gång. Styrningen är formlös. Med det menar revisionen att man inte vet vem som har fattat beslut, vilka beslut som har fattats av vem och var någonstans. Det låter lite oroväckande. Och denna kritik har framförts gång på gång. Det har gällt Systembolaget, och andra bolag. Den här gången handlar det om SJ. granskning visar att bolagiseringen av SJ om man ska uttrycka sig artigt inte var lyckad. Redan mindre än efter bolagiseringen tvingades SJ att begära nytt kapital från . Hur kunde det gå så illa? Många faktorer spelade in förstås, men enligt granskning var den faktor som var starkast bidragande omständighet att hade iklätt sig egna restriktioner. Man hade helt enkelt satt på sig en tagelskjorta. Det var restriktioner som handlade om tidpunkten för bolagiseringen. Man hade rysligt bråttom. Det var också restriktioner när det gäller storleken på det kapital som man skulle tillföra bolaget. Det var för litet. Möjligen kan man ana sig till att det var som inte ville släppa till mer pengar. En fråga som jag också tycker är viktig att fundera över är varför man från sida inte lyssnade på de konsulter som man själv hade tillsatt. Varför lyssnade man inte på alla de varningens ord som kom från den styrelse som hade tillsatts av bolaget? Man valde helt enkelt att bortse från detta. Som skattebetalare tycker jag förstås att det är lite konstigt. Framför allt är det slöseri med skattekollektivets pengar att man först engagerar och arvoderar nya konsulter för det är konsulter och sedan väljer att inte lyssna på vad konsulterna säger. Det vore billigare att helt enkelt avstå från att engagera konsulterna. Men, herr talman, trots att kritik bitvis är förödande väljer regeringens stödpartier i att inte ställa sig bakom revisionens kritik och de rekommendationer som utfärdat när det gäller framtida bolagiseringar. Med denna passivitet demonstrerar på nytt sin flathet inför regeringen. framstår ånyo som ett lydigt transportkompani åt regeringen. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Bättre krut kan man säga att trafikutskottet har. Där kunde man åtminstone samla en majoritet som ställer sig bakom kritik men så icke näringsutskottet. Det är ju näringsutskottet som äger frågan. Det är de ställningstaganden som görs där som är vägledande för . Varje gång frågan om statliga bolag kommer upp och den kommer upp gång på gång avfärdar regeringen den kritik som riktas mot styrningen med argumentet att bolagen går bra, lysande till och med. De levererar in till statskassan. Därmed skulle all kritik vara överflödig. Men det är inte det som saken gäller. Det är inte de statliga bolagens vinstnivåer som vi diskuterar i den här kammaren. Det är den omständigheten att som representant för de egentliga ägarna inte har möjlighet att kontrollera och ha insyn i de statliga bolagen. Det är inte små pengar det handlar om. De statliga bolagen värderas till ett antal . Nog bör, herr talman, kunna ställa fullt berättigade krav på att ha en ordentlig insyn i vad som händer i dessa bolag. Det duger inte att referera till att bolagen går bra. Det är inte så vansinnigt svårt att få vinst i företag som opererar på marknader som sprit, spel och dobbel. Det är inte lika krävande att vara vinstrik där, i synnerhet inte om man har monopol, som det är att vara vinstrik i andra och mer konkurrensutsatta marknader. Elbranschen brukar framhävas. är oerhört lönsamt. Det är inte så konstigt att har blivit så väldigt lönsamt. Politiska beslut som utsläppsrätter har tryckt upp elpriset. Då regnar det väldigt mycket extra vinster över bolag som som producerar en miljövänlig el. Det går inte att sätta likhetstecken i den här typen av diskussioner mellan lönsamhet i monopolföretag och sättet att handha medborgarnas tillgångar. De svenska medborgarna har rätt att förvänta sig att den tillgång som ägs gemensamt också kan kontrolleras av deras representanter i den här kammaren. Det handlar alltså om insyn och kontroll. Det handlar om ansvarstagande och ansvarsutkrävande. Tyvärr, får man väl säga, återfinns inte särskilt mycket av detta tänkande hos . Man fortsätter, trots kritiken från , att styra sina bolag på ett sådant sätt att inte har större möjligheter att få insyn i vad som egentligen sker där. Jag skulle med anledning av detta anförande här i kammaren vilja ställa några frågor till regeringens stödpartier. Anser man att som ett oberoende granskningsorgan har fel i sin kritik? På vilka grunder anser man i så fall att den kritiken är felaktig? Varför väljer man från majoritetens sida att inte ställa sig bakom de fullständigt berättigade kraven på insyn och kontroll i gemensam egendom? Varför frånhänder man sig som folkligt vald representant denna möjlighet att påverka hur den gemensamma egendomen förvaltas? Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 1. 2 (): har granskat bolagiseringen av och funnit att förberedelserna för bolagiseringen var otillräckliga och ansvarsförhållandena otydliga. Enligt genomfördes bolagiseringen med en kombination av formlös styrning, otydliga uppdrag till centrala aktörer och dubbla roller för bolagsförvaltare. Vi i har redan tidigare kritiserat bolagiseringen av SJ, liksom statens styrning av sina övriga bolag, och vi anser att det är mycket viktigt att regeringen tar intryck av kritik. Det gjordes mängder av felsteg under bolagiseringen av SJ. Formlös styrning och bristfällig dokumentation ja, den formlösa styrning som tillämpas av , inklusive frånvaron av dokumentation av överväganden, analyser och beslut, innebär enligt att det inte varit möjligt att i granskningen klarlägga alla delar av den berednings- och beslutsprocess som ligger till grund för beslutet. Det innebär på ren svenska att den demokratiska kontrollen sätts ur spel. Ansvar blir mycket svårare, för att inte säga omöjligt, att utkräva. Bolagiseringen var otillräckligt förberedd. Man bedömer att förberedelserna för bolagiseringen var ofullständiga och otillräckliga i vissa mycket viktiga avseenden. Starkt bidragande orsaker till detta var att ägarförvaltningen, det vill säga regeringen och , på eget bevåg införde två stora egna restriktioner. Dels skulle bolagiseringen genomföras , det var alltså mycket bråttom, dels skulle kapital inte tillskjutas de nybildade bolagen. Beredningen och analysen av centrala frågor, som affärsplaner och samlade ekonomiska konsekvenser av bolagiseringen, kom därför att bli mycket bristfällig. Man hade otydliga ansvarsförhållanden. Preciserade och dokumenterade uppdrag från ägarförvaltningen till de olika aktörerna i beredningen av bolagiseringen saknas i allt väsentligt. Såväl enheten för statligt ägande i som arbetsgruppen i samma departement arbetade utan specificerade uppdrag. Den formlösa styrning som tillämpas av gällande statliga bolag innebär att det i flertalet fall saknas dokumentation av de beslut som fattats av departementets ledning, eller annan, under bolagiseringsprocessen. Ansvaret för utformningen av bolagiseringsavtalet åvilade delvis affärsverket , vars ledamöter inte skulle ingå i de nya bolagsstyrelserna. Tillträdande bolagsstyrelser kom in för sent för att ha möjlighet att påverka avtalet. Det ramlade egentligen mellan två stolar. anser i sin rapport att det var mycket olyckligt att så viktiga beslut fattades i detta övergångsskede. Det var ogynnsamma villkor för de nya bolagen. I granskningen drar slutsatsen att regeringen inte skapade goda förutsättningar för SJ och . Inte heller villkoren för de övriga nya statliga järnvägsbolagen kan sägas ha varit gynnsamma eftersom företagen blev underkapitaliserade. tog inte till sig den information och alla de varningar som kom från de egna konsulterna och från de nybildade bolagens styrelser om konsekvenserna av för lite kapital vid en bolagisering. Dessa tydliga varningar har i efterhand förnekats av representanter för departementet, men faktum kvarstår: Varningarna fanns och var tydliga, men regeringen struntade i dem med ett katastrofalt dåligt resultat som följd. SJ var, som vi alla vet, ytterst nära konkurs , mycket på grund av regeringens kortsiktiga och rentav dåliga arbete under hela bolagiseringsprocessen. drar i rapporten också slutsatsen att ägarstyrningen i samband med och även efter bolagsbildningen varit mycket dålig. Relevant och utförlig information har lämnats av järnvägsbolagen, men ägarförvaltningen har i många fall inte agerat med den skyndsamhet och tydlighet som borde ha föranletts av den information man faktiskt hade. Ägarstyrningen har inte heller varit tillräckligt tydlig när det gällt vilka mål bolaget ska uppfylla, och den har inte utformats så att den fått aktiebolagsrättslig giltighet genom beslut på bolagsstämma. Återigen denna formlösa styrning! Regeringen tycker saker i pm och i enskilda samtal, som bolagen får rätta sig efter, men utan att regeringen behöver ta ansvar för utfallet i efterhand. Då står bolagsledningarna tämligen ensamma i blåsten. En av ägarförvaltningens viktigaste uppgifter vid en bolagisering är att tillsätta en kompetent bolagsstyrelse. Även det lyckades man misslyckas med. Många slutade snabbt i styrelsen och måste ersättas av andra personer, vilket var till stor nackdel för ett så nybildat bolag. Denna slutna process, den formlösa styrningen, ger mycket begränsade möjligheter till ansvarsutkrävande och sätter hela den demokratiska processen ur spel. Den formlösa styrningen, frånvaron av dokumentation, otydliga uppdrag till centrala aktörer och bolagsförvaltares dubbla roller som ägarföreträdare och styrelseledamöter innebär sammantaget att de rutiner som normalt används för att säkerställa en god verksamhet helt enkelt inte finns, eller fanns, på plats. Den interna kontrollen mellan och järnvägsföretagen har varit mycket svag. Insyn och kontroll, hur de faktiskt har agerat, har reducerats till ett absolut minimum. Möjligheterna till ansvarsutkrävande är därför så begränsade att man egentligen inte kan tala om en demokratisk process över huvud taget. För talade statsministern själv med förakt om näringslivets beslut i slutna rum. har man själv vida överträffat det man tidigare fördömt. Ja, herr talman, ur led är tiden när staten bedriver en ursinnig råkapitalistisk jakt på profit genom de statliga bolagens framfart. Besluten hemlighålls, fattas i hemliga rum, demokratin körs över, och statsministern själv är den som är satt i skuld och därmed inte fri. har retoriken varit så långt från den faktiska politiken som . Under sin granskning har också uppmärksammat att det avtal som slöts mellan SJ och inte har karaktären av en normal affärsöverenskommelse mellan två statliga bolag. Avtalet styrdes av en promemoria, ett pm från till , som inte hade formen av ett regeringsbeslut. ställer frågan om avtalet kan ha inneburit eventuellt statsstöd i EG-rättslig mening. Frågan om eventuellt statsstöd har inte blivit föremål för några dokumenterade analyser i departementet, vilket med all rätt ställer sig frågande till. Sammantaget, herr talman, bedömer att regeringens planering, genomförande och uppföljning av bolagiseringen av SJ innehållit ett onödigt stort risktagande för staten och moment som medfört fördröjning av omställningsprocessen till effektiva och långsiktiga transportlösningar. ger fem rekommendationer som vi i ställer oss bakom. Jag behöver inte upprepa dem . Utöver de rekommendationerna vill jag gärna lyfta fram att regeringens sätt att hantera bolagiseringen av SJ och styra bolaget därefter följer samma formlösa mönster som styrningen av andra statliga bolag, exempelvis . Det är en brist som vi från kritiserat hårt i tidigare motioner, vilket också ställt sig bakom och faktiskt prickat näringsminister och tidigare ministrar för deras agerande. De statliga bolagen måste styras med giltiga ägardirektiv, inte med löst prat i bastun. Men ingenting görs och ingenting händer, oavsett vilka som riktar kritiken mot regeringens agerande. Allt är enligt regeringen bra som det är. Ja, herr talman, sällan hostar hackspetten. En klok regering skulle naturligtvis ta intryck även av oppositionens kritik, men inte denna regering. En klok regering skulle ta kritik från en oberoende granskare som på mycket stort allvar, men inte denna regering. En klok regering skulle ta sina egna misslyckanden på allvar och inse att det är något grundläggande fel på dess sätt att sköta de statliga bolagen, för det svenska folket, men inte denna regering. Slutsatsen blir att eftersom regeringen inte byter politik får vi i stället byta regering. Med detta yrkar även jag bifall till reservation 1. 3 (): Så står vi här igen och debatterar den socialdemokratiska regeringens misslyckade bolagisering av . Det är inte första gången som haft anledning att behandla frågan, men låt oss hoppas att det är den sista och att vi i och med denna debatt kan lägga hela den olycksaliga affären bakom oss. har granskat bolagiseringen av . De slutsatser de kommit fram till stämmer väl överens med den analys av bolagiseringen som gjorde i samband med att vi presenterade vår räddningsplan för SJ . Vi delar åsikt vad gäller förslag till åtgärder. De förändringar som föreslår ligger i linje med vad vi föreslagit i tidigare motioner. När bolagiserades gjorde sig regeringen skyldig till ett antal missgrepp som man inte behöver vara efterklok för att inse. Regeringen blev varnad för de problem som kunde uppstå på grund av bristen på kapital i de bolag som man var på väg att bilda. Man blev också varnad för den bristande styrningen i de nya bolagen och för de oklarheter som rådde, och fortfarande råder, angående järnvägens framtid i . Men trots alla varningar valde den socialdemokratiska regeringen att genomföra bolagiseringen som om man varken hade hört eller sett några varningar. På så sätt äventyrade man de investeringar som flera generationer svenskar gjort för att skapa goda järnvägstransporter i hela landet. anser att man under inga omständigheter får hantera vår gemensamma egendom på detta lättvindiga sätt. Förvaltningen av statliga företag och andra tillgångar måste vara regelstyrd och formbunden. Berednings- och beslutsprocesser måste vara grundliga, och de måste dokumenteras för att möjliggöra kvalitetssäkring och kontroll. Den så kallade formlösa styrningen, som är något av ett socialdemokratiskt skötebarn, måste upphöra. De statliga företagens bolagsstämmor måste i större utsträckning användas för att förmedla mål och riktlinjer från ägaren till bolagets ledning. När staten nybildar eller ombildar bolag är det regeringens skyldighet att se till att bolaget ges goda förutsättningar för att överleva. Det handlar både om att ge bolaget ett tillräckligt eget kapital och om att skapa en struktur och ledning i bolaget som fungerar från start. Regeringen måste ha tydliga riktlinjer för hur nomineringen till statliga bolagsstyrelser ska gå till. Den vägledning som har utvecklat räcker inte även om ansatsen är vällovlig. vägledning följs nämligen inte av de andra departementen. Det har flera av granskningar visat. Avslutningsvis, herr talman, behöver väl fungerande järnvägstransporter. I samband med bolagiseringen av pekade regeringens egna konsulter på behovet av att klargöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. Vi kristdemokrater pekade på samma problem i vårt förslag till räddningsplan för . Regleringen av järnvägssektorn, den framtida fordonsförsörjningen, samarbete kring biljettering och stationsservice hör nämligen intimt samman med både de statliga och de privata järnvägsbolagens utvecklingsmöjligheter. har det gått beslutade att skjuta till för att rädda , men regeringen har ännu inte presenterat någon plan för hur framtidens järnväg ska fungera. Den osäkerhet som råder hämmar både SJ:s och andra järnvägsföretags utveckling. Vi kristdemokrater vill ha en större mångfald och modernare tåg på landets järnvägar. Vi vill att den miljövänliga järnvägen ska bli det naturliga transportalternativet för fler. Därför bör regeringen lämna ett förslag till som tydliggör den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 3. 4 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservation nr 1. uppgift är att på ett oberoende sätt granska den statliga verksamheten och komma med synpunkter och förslag till hur den kan förbättras. Det är naturligtvis syftet även med den rapport som vi diskuterar om bolagiseringen av . Det som förvånar mig är att utskottsmajoriteten inte tar de förslag som lägger fram på allvar. Visserligen säger man sig välkomna granskningen, men vill man inte ta fasta på de konkreta förslag som presenteras i rapporten. Jag tycker att regeringen och utskottsmajoriteten borde se synpunkter som ett stöd för att förbättra och utveckla ägarstyrningen av SJ och övriga statliga företag. Så här skriver bland annat i sin rapport: Den formlösa styrningen av järnvägsbolagen, frånvaron av dokumentation, otydliga uppdrag till centrala aktörer samt bolagsförvaltares dubbla roller som ägarföreträdare och styrelseledamot innebär sammantaget att rutiner som vanligen används av ledningen för en organisation för att säkerställa att verksamheten bedrivs ändamålsenligt och effektivt inte finns på plats. Det är en ganska tydlig och stark kritik. Liksom när det gäller andra statliga bolag kritiserar alltså den så kallade formlösa styrningen, att den styrning som faktiskt sker inte dokumenteras. Ingen vet vem som fattar besluten. Den här kritiken kommer självfallet inte för skojs skull. Det är, som skriver, också viktigt att säkerställa att transparenta och grundliga berednings- och beslutsprocesser finns på plats redan initialt vid ombildningar av statlig verksamhet. Naturligtvis är det bra om man nu inom håller på att ta fram, som det står i betänkandet, riktlinjer som bland annat innebär krav på en mer enhetlig dokumentation som underlag för de beslut som fattas. Men vad betyder detta i praktiken? Innebär det att man faktiskt tar fasta på kritik mot den formlösa styrningen utan att vilja erkänna det? Det vore bra om vi fick lite klarhet på den punkten. kommer också med rekommendationer när det gäller vikten av att kapitalisera statliga bolag långsiktigt och när det gäller att utveckla nomineringsprocessen för bolagsstyrelser. Det är också synpunkter som alla borde kunna instämma i. Är det verkligen klokt att bolagsförvaltaren är styrelseledamot i det bolag som han eller hon är satt att förvalta? Svaret på den frågan borde vara ganska självklart, men näringsministern har i stället tillsatt en utredare som ska värdera de här frågorna och redovisa för- och nackdelar. Det är viktigt att staten agerar ansvarsfullt och skickligt som ägare till SJ och övriga företag som ägs gemensamt av medborgarna i landet. Det är därför det krävs insyn och kontroll. Därför är det bra att det finns en oberoende instans, som , som granskar. Men det vore också bra om de ansvariga tog lite hänsyn till de förslag som läggs fram. Jag är övertygad om att det skulle stärka de statliga företagen och deras förtroende hos allmänheten om ägarrepresentanterna i och utskottsmajoriteten här i kammaren lyssnade till de synpunkter som har presenterat. 5 (): tänkte jag ta upp en del frågor som de borgerliga partierna har berört i sina inlägg, men egentligen skulle det här betänkandet inte kräva någon större diskussion. Jag tycker att vi har klarat ut det ganska rejält. Men jag frapperas ändå av den här kritiken, som framför allt och framför. Det liknar snarare en vendetta mot regeringen och mot Socialdemokraterna angående skötseln av de statliga företagen. Alla tillfällen ska man ta i akt för att nedgöra regeringen för en ansvarslös bolagsförvaltning. Men jag satt och funderade på något. Under mina i kammaren har jag inte hört något enda positivt ord om alla de företag som har drivits med framgång och med goda resultat. skulle ni väl ändå kunna uttala något erkännande för att det har gått hyggligt. Jag ska då ge några kommentarer till dagens ärende. har ju, som ganska vältaligt har framfört, kritiserat regeringen i olika avseenden. En del av den kritiken känner vi också igen om vi går tillbaka till en del andra granskningsrapporter som har lämnat ifrån sig. Jag kan få vara lite ful mot . Jag känner igen exakt de formuleringar som har framfört i sin rapport om jag läser motionen av med flera i ämnet. Det är möjligen så att det kan ha något samband med att också sitter i . Jag vill också påminna om en sak. När vi fattade beslutet om att bolagisera SJ var vi överens om tagen. Jag tror inte att något parti var emot det, utan då var vi tämligen överens. Det borde bygga på att vi hade något syfte med beslutet. Jag tror att vi hade olika tankar om detta. Jag tror att till exempel och såg en chans att också sälja ut SJ, även om jag tycker att det verkar lite långsökt. Det kanske fanns en sådan tanke när man gick med på detta. har sagt i debatten att regeringen inte har tagit åt sig av kritiken som har framfört. Om jag inte tappat bort mig alldeles vill jag minnas att statssekreterare inför utskottet godtog att man hade gjort en del missgrepp i samband med bolagiseringen. Bland annat hade kapitaltillskottet inte varit tillräckligt stort. Det är väldigt lätt att i efterhand komma och säga att det var för lite pengar och för lite likviditet i SJ:s och kassa. När man har upptäckt det har man naturligtvis varit tvungen att se till att det har rättats till. Så är det alltid. Man kan inte slutgiltigt säga att kapitalstrukturen i ett företag, inte ens i ett statligt företag, en gång för alla är given. Det kan behövas mer pengar. Men det kan också vara så att man behöver dela ut en del pengar från de statliga företagen, och så har faktiskt skett . En löpande bedömning är viktig. Det kan inte alltid avgöras vid ett och samma tillfälle. I det fallet agerar inte staten annorlunda än vilken privat ägare som helst. Det händer också i det privata näringslivet var och . Framtiden är också svår att bedöma även för de borgerliga företrädarna i kammaren. Det har vi sett och hört. Jag kan lyfta mig från själva bolagiseringsärendet. Jag såg att nu var värderat till . För fyra var enligt uppgift värt ca 50 miljarder. och andra borgerliga partier har varit på väg att vilja frånhända sig . Vad skulle det ha inneburit , om vi börjar räkna? Jo, en förlust för svenska folket på ett antal hundra miljarder. Vore det inte bättre att vi var överens om att vara rädda om de bra statliga företagen, de som går bra och tillför statskassan pengar som vi kan använda för många andra angelägna ändamål? Jag ska säga några ord om styrningen av de statliga företagen. Den frågan har vi haft upp ett antal gånger och nästan varje gång när vi diskuterat de statliga företagen. Det finns en acceptans av kritik såtillvida att regeringen har bestämt att man ska utreda frågan. Hur styr vi våra statliga företag? Är den ägarförvaltning som vi har rimlig, eller ska vi göra på annat sätt? I samma utredning ska man dessutom se över hur man formar bolagsdirektiv för att de ska få ett legalt genomslag framför allt i förhållande till den aktiebolagslagstiftning som vi har. Utredningen ska vara klar .