prot · GT09107 · 2006-04-20 00:00:00 — Det handlar om kunskap om de här sakerna. Vi ska komma ihåg att vi i arbetslivet förlitar oss helt och hållet på relationen arbetsgivare och fackliga organisationer. Problemet ligger ofta i att normalitetstänkandet präglar både facket och arbetsgivaren. De enskilda kan plötsligt stå utan någon som talar för deras räkning. Det leder oss till en annan sak. Det är att vårt rättsskydd är uppbyggt på att tvister i arbetslivet ska facket ta hand om, och det ska vara en fråga för Arbetsdomstolen. Den enskilde som vill driva en egen process har oftast inte i normala fall rättsskyddsförsäkringar som passar in och ett rättsskydd som gör att man kan driva sina mål. Det är ofta så att om man inte har facket med sig i sitt mål är man förlorad på förhand. Och Arbetsdomstolen har representanter som är partssammansatta och som kanske mer är fostrade i att tänka utifrån befintliga strukturer. En ny typ av arbetstvister får inte riktigt plats här. Vi kristdemokrater tror inte att lösningen är att flytta bort målen från Arbetsdomstolen, däremot, ungefär som har tänkt, att ändra på sammansättningen i den här typen av mål. Men det handlar också om hur vi får arbetslivet enklare för människor som kanske inte har de svenska traditionella förkunskaperna att komma in i arbetslivet. Det handlar om den som vill starta eget företag som möts av krångel som är jobbigt för en infödd svensk men som självklart är ännu värre för en människa som inte har de perfekta språkkunskaperna eller kan det svenska systemet. Ju mer regler och ju mer krångel i den svenska apparaten desto svårare är det självklart för en människa som inte har lärt sig detta från barnsben. Det handlar om möjligheten att komma in i arbetslivet genom att få de enkla jobben från början för att komma in och bevisa sin kompetens och sin goda inställning och därmed få andra typer jobb. Här går vi faktiskt i motsatt riktning i . Vi krånglar till det ytterligare för människor att komma in på arbetsmarknaden. Vi diskuterar en lagstiftning om hur vi ska krångla till det ytterligare för människor att komma in på visstidsanställningar och säsongsanställningar. Vi gör det svårare för företag att anställa människor i turismbranschen och restaurangbranschen och den typen av jobb där många människor, inte minst med invandrarbakgrund, får sina första jobb. Vi väntar på förslag om lag om rätt till heltid som ytterligare gör det svårt för många att få in en fot på arbetsmarknaden. Och vi har medfinansieringslagstiftning i sjukförsäkringen som gör att arbetsgivaren blir mer och mer noggrann och väljer allt säkrare kort när man ska anställa. Det slår bland annat mot människor som har en kortare bakgrund i vårt land. På punkt efter punkt går vi alltså i fel riktning när det gäller att öppna upp och underlätta för inträdet. Det bidrar till det som vi ser i statistiken, att människor med invandrarbakgrund tjänar mindre pengar, har lägre förvärvsfrekvens, lever mer på socialbidrag och hamnar i utanförskap. På den punkten händer det, som sagt var, ganska lite från regeringens sida. Det finns ett antal andra områden där man gör insatser, är på väg eller utreder och som man kan hoppas leder till goda resultat. Men i de grundläggande frågorna finns det oerhört mycket kvar att göra. Får jag också nämna några ord om jämställdhetsfrågorna som finns i det här. Vi väntar, som sagt var, på ett annat betänkande som handlar om jämställdhetspolitikens mål. Det kommer att diskuteras i den här kammaren. Men det som finns upptaget i det här betänkandet handlar mycket om hur vi ska få ett arbetsliv som bättre fungerar ihop med jämställdhet, familjeliv och föräldraskap. Det är en viktig sak för oss kristdemokrater hur vi ökar möjligheterna för enskilda människor, för män, kvinnor och familjer att få vardagen att gå ihop med familjeliv, barn och förvärvsarbete. Det finns två stycken huvudstrategier här. Den ena är att styra in alla människor i samma fålla för att få de eftersökta effekterna på slutet. Vi kristdemokrater säger att det måste vara en annan politik som gäller. Ge människor så stor verktygslåda som möjligt! Ge dem så många verktyg som möjligt så att de kan finna den lösning som passar just den enskilda människan, den enskilda familjen och de enskilda barnen! Vi har många olika förslag i våra motioner, i detta betänkande men självklart också på andra utskottsområden. Det handlar också om att höja statusen på att vara hemma med barn och ta ansvar för barn och familj. Attityden i debatten är att den som tar ett stort ansvar för sina barn gör någonting fult och fel. Det fina är det traditionella förvärvsarbetet. Genom den opinionsbildningen och den attityden tror man att man ska få fler män att ta större ansvar för hemarbete. Jag tror att det är fel väg. Om det är något vi vet att män är känsliga för är det för det som har status. Om man höjer statusen på hemarbete och arbete med barn lockar man också fler män att ta större ansvar. Jag tror att jag kan göra mig till tolk för många män i det uttalandet. Det handlar självklart också om att ha en generös föräldraförsäkring. Det ställer vi kristdemokrater upp på. Vi vill dessutom höja taket. Här tar regeringen också steg i rätt riktning i de förslag som läggs fram. Det handlar om att ge rätt till förlängd tjänstledighet, så att man kan ha kvar ett arbete och kanske kunna kombinera detta med en heltidsomsorg om sina barn än . Det handlar också om rätt till längre deltidstjänstledighet. har man rätt att vara tjänstledig en fjärdedel av tiden till dess barnet är . Vi vill förlänga det till dess att barnet är . Det handlar om våra förslag om barndagar, vårdnadsbidrag och liknande som i kombinationer kan passa den enskilda familjen och underlätta vardagen. Det handlar om mer flexibla arbetstider. Det handlar om möjligheten att ta ut en del av semestern i form av förkortad arbetstid. Det är förslag som har diskuterats och som finns i utredningar men som regeringen ännu inte har lyckats få fram. Det handlar självklart också om att förstärka skyddet för föräldralediga. Och där kommer det nu äntligen förslag från regeringen. Men det har tagit ruskigt att få fram förslag som har legat färdiga och som det har funnits en politisk majoritet för . Och det är märkligt att denna regering ibland är så oerhört senfärdig, särskilt när det gäller frågor som är ganska oproblematiska i politisk och juridisk mening. Jag yrkar bifall till reservationerna 19 och 27 och återkommer förhoppningsvis med övriga frågor i debatten. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi har kommit till veckans frågestund. Frågor besvaras av vice statsminister , statsrådet , försvarsminister , statsrådet och statsrådet . Vice statsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 29 (): ska besluta om att kraftigt höja visumavgifterna för de människor som vill resa till EU. Vårt perspektiv är att detta sänder mycket felaktiga signaler till de länder som har medlemskapsperspektiv eller särskilda grannskapsrelationer till EU, till exempel länderna på västra . Dessa länder har många medborgare med en mycket begränsad ekonomi. Tanken med visum är att hindra dem som har dåliga avsikter med sitt besök och att släppa in dem som har goda avsikter. riskerar vi att göra visumet till en plånboksfråga, vilket ingen borde önska, så min fråga till Europasamordningsminister är hur regeringen ska säkerställa till exempel att länderna på västra ges undantag från höjda visumavgifter. 30 Vice statsminister (): Det är självfallet viktigt när vi gör en gemensam aktion mellan EU-länderna för att hantera visumfrågor det kan handla inte bara om avgiftsnivåer utan också om andra regelverk att hitta ett regelverk som gäller alla länderna. Då tvingas man naturligtvis också att välja en gemensam nämnare för de här länderna. Jag tror inte att avgiftsnivåerna i det här fallet är av den karaktären att det är de som kommer att förhindra ett växande utbyte. Vi har ju haft ett sådant växande utbyte och en sådan ström av kontakter , och det kommer säkerligen också att fortsätta. Jag tror alltså inte att det är de nivåerna som är avgörande i det här sammanhanget. Sedan är det självfallet så att hela den här processen är en överenskommelse mellan länderna. Vi får se vad det där slutar i. 31 (): Till skillnad från tror jag att det är en ganska avgörande penningnivå som det här handlar om. Det handlar om för ett visum. Det är mer än snittet för vad en person i tjänar. Det här riskerar alltså att bli en plånboksfråga. Bara de som har mycket pengar och kapital har möjlighet att komma till EU medan studenter och människor som är aktiva i ideella organisationer kan hindras och hållas utanför, vilket skulle vara väldigt illa. Denna fråga påminner ganska mycket om de diskussioner som var om övergångsreglerna för de tio nya medlemsländerna. Det här sänder väldigt tydliga och negativa signaler till de länder som vi nu vill ska närma sig den europeiska unionen. Jag är inte riktigt nöjd med ministerns svar utan skulle vilja se önskat driv från regeringen att regeringen var väldigt mycket tydligare med att hitta undantag för de här geografiska områdena med länder som vi vill komma närmare. Det gäller att ge alla människor, även de som har svaga inkomster, möjlighet att komma till EU. 32 Vice statsminister (): För den som ska besöka och som kommer från de länder som nu nämner är visumkostnaden en liten del av den totala resekostnaden, av den totala kostnaden för uppehälle och resa. Om man tar den typ av länder som nämnde är de stora kostnaderna naturligtvis själva resekostnaden kostnaden för resa till och från plus de uppehållskostnader man har här. I det sammanhanget tror jag att visumkostnaden faktiskt är begränsad. Om man ska göra den här typen av överenskommelser ska hänsyn tas till en rad olika faktorer. Minst 25 olika länder är berörda. Vidare gäller det kostnaderna för själva hanteringen när visum blandas in, så visumkostnaden ska nog inte överdrivas i förhållande till alla andra kostnader som kan finnas vid den här typen av affärsbesök, turistbesök eller annat. Vinets effekt på hälsan 33 (): har det mer och mer blivit en trossats att lite vin är bra för hjärtat, det vill säga att den som inte dricker alkohol löper en större risk för hjärtinfarkt än den som dricker måttligt. Om det var sant vore det naturligtvis trevligt, särskilt för oss medelålders och äldre män som dricker ungefär de rekommenderade kvantiteterna. Den här så kallade sanningen har ivrigt marknadsförts av den kommersiella alkoholindustrin. Jag undrar om folkhälsoministern har observerat en ny vetenskaplig artikel som har väckt stor uppmärksamhet i där en grupp ansedda forskare har gjort en genomgång av många studier i frågan och funnit att de flesta har gjort ett väldigt allvarligt fel, nämligen att man som nykterister har räknat de som har slutat dricka just av hälsoskäl. De som inte har gjort det felet visar inte på någon sådan här så kallad skyddande effekt. Min fråga till , som ju är en viktig opinionsbildare på området, är om han håller med om att det är vansinne att rekommendera folk som inte dricker att börja dricka för att skydda hjärtat och om han vill medverka till att sprida denna kunskap. 34 Statsrådet (): Jag bygger aldrig min argumentation på att man ska rekommendera folk att dricka. Jag har tillräckligt med bekymmer ändå ja, inte jag personligen men vårt land när det gäller alkoholpolitiken för att man ska göra det. Jag har sett den studie som pekar på, men jag har svårt att liksom värdera kvaliteten i den och också svårt att veta vilka av forskningsrapporterna som har den högsta kvaliteten och som säger sanningen. Låt mig bara säga att vår linje, att ha ett ansvarstagande förhållningssätt till alkoholen att vissa områden i livet ska vara fria från alkohol, nämligen arbetsplatserna, uppväxten, graviditeter och trafiken fungerar som argumentation och retorik också fortsättningsvis. 35 (): Det är klart att det är en naturlig försiktighet att man när olika forskare har olika uppfattning tar det lite vackert. Jag skulle ändå vilja rekommendera ministern att sätta sig ned och verkligen värdera det här eftersom det missbrukas så oerhört mycket av just de kommersiella krafterna. Man försöker ge ett intryck av att det nästan är bra att dricka lite vin därför att man då skyddar sitt hjärta. Jag förstår att ministern inte rekommenderar nykterister att börja dricka. Det finns ju så mycket annat man kan göra för att skydda sitt hjärta motionera, äta bättre och så vidare. Men här är det faktiskt så att folkhälsokrafterna behöver gå till motoffensiv därför att det förekommer en väldigt spekulativ marknadsföring av den här påstådda skyddande effekten. Jag tror inte att man behöver vara Nobelpristagare för att inse att den nya studien verkligen har ett ganska bra argument. 36 Statsrådet (): Det stora folkhälsoproblemet är inte att nykterister inte dricker någonting, utan det stora folkhälsoproblemet är att det finns en grupp människor som har svårt att hantera alkoholen. Där ser vi en ökning av totalkonsumtionen , vilket i sin tur leder till att fler fått ett problemdrickande. Det är egentligen det som är mitt stora huvudbry i det avseendet, inte att det finns nykterister som inte dricker. Jag kommer alltså aldrig att ta diskussionen på det sättet, det vill säga att uppmana folk som inte dricker att göra det. 37 (): Jag har en fråga till statsrådet . hade vi en väldigt het debatt som rörde mediebilden av såväl kvinnor och män som flickor och pojkar. Det var en mycket het debatt, och väldigt många var engagerade i frågan. Man kunde då se att det fanns ett näringslivsetiskt råd som möjligtvis kunde gå in och titta på reklam och sådant. Men man såg också att det var väldigt uddlöst; man lyckades inte komma någonvart med de saker som faktiskt anmäldes dit. I medierna är det reportage. Vidare handlar det om skillnader i hur man skildras som kvinna eller man. Det handlar också väldigt mycket om just reklam. Reklamen sköljer över oss både i tidningar och i tv, på tunnelbana och var vi än befinner oss och sätter väldigt mycket normer. Det är en enormt viktig fråga. Jag vet att det tidigare sades att man skulle arbeta vidare med detta. Jag skulle vara intresserad av att höra vilket arbete som pågår och varthän man har kommit med det i regeringen. 38 Statsrådet (): Det är en mycket viktig fråga som tar upp, tycker jag, också när man ser ut över landet i stort. Jag har möjlighet att följa utvecklingen genom att vara fyrabarnspappa, och jag ser en väldig stereotypisering av könsrollerna i medierna. Jag ser också en hemsk beskrivning där flickor inte minst objektiveras i medier, på Internet, på playstation, i tv och också i tidningar. Frågan har varit uppe i den här kammaren tidigare om huruvida man här kan lagstifta och huruvida man då inskränker yttrandefrihet och så vidare. Det som vi har valt att titta på är det som också har sagt att vi ska titta på: Kan vi se om det har blivit värre? Kan vi se att vi kan vidta några andra åtgärder? Genom att ge stöd till ett antal olika projekt hoppas jag få ett bättre underlag för kartläggningen om det har blivit värre. Sedan tittar vi också på det självsanerande, det som tog upp här. Men det tycks mig som att detta inte räcker. Jag hoppas kunna komma tillbaka för att säga någonting mer om vad vi vill göra. 39 (): Jag har ett förslag att skicka med genast. Konsumentmakt tror jag är en underskattad makt. Julen gick partiers alla kvinnoförbundare gemensamt ut i en artikel och utmanade Hennes & sedvanliga julmodell på ett lite annorlunda sätt. Vi uppmanade faktiskt människor att tänka själva och spendera sina pengar på andra ställen som gjorde bättre reklam. Den julen var det som hade betydligt bättre reklam. Det ledde till att Hennes & året efter inte hade någon sådan reklamkampanj. Jag tror att det var många års arbete som resulterade i det. har tagit fram ett förslag som bygger på det självsanerande rådet, men vi vill ha en helt annan sammansättning där självklart företag, medier, journalister och framför allt en majoritet av konsumenter är de som ingår. Det skulle bli en helt annan tyngd. Jag undrar hur ministern ser på det förslaget, om det kan vara aktuellt att ta med sig. 40 Statsrådet (): Jag tycker att det är ett intressant förslag. är det här näringslivets eget etiska råd. Så länge det är näringslivets eget tror jag att det är svårt för oss att tala om att så här vill vi att det ska bemannas. Det finns naturligtvis skäl för oss att se om det kan finnas ett annat råd som har en bredare förankring. Jag tror också att det är jättebra om vi kan hitta andra möjligheter för opinionsbildning. I den här kammaren kan vi också stifta lagar. Till exempel har en marknadsföringslag som vänder sig mot diskriminerande på grund av kön, alltså mot otillbörlig reklam. Vi har regler för alkoholreklam, rökning, tobak och så vidare. Därför har vi också ett instrument att titta på, möjligen en skärpning av marknadsföringslagen. Det är någonting som vi tittar på i . Med otillbörlig reklam menar jag till exempel att det är otillbörligt att marknadsföra en snöskoter eller en bil med en bild på en kvinna klädd i trosor. De har ingenting med varandra att göra. Där har vi för avsikt att se om det finns en möjlighet att komma åt detta via en skärpning av marknadsföringslagen. 41 (): På största arbetsplats är det arbetsförhållanden som knappast någon vuxen skulle stå ut med. visade i en rapport om skolan att det är ganska förskräckligt ställt. Var femte elev får inte vara i fred vid toalettbesök till exempel. På hälften av toaletterna saknas tvål och handdukar. Vilka vuxna skulle tolerera det på sin arbetsplats? Barn borde inte behöva acceptera det. Min fråga, fru talman, är vad skolministern tänker göra för att det ska bli lugn och ro och en trygg och en bra arbetsmiljö för våra skolbarn. 42 Statsrådet (): Låt mig först uttrycka min glädje över att vi har så många elever på läktaren som lyssnar på den här debatten. Det är bra, tycker jag, att de på plats får ta del av arbete. Tryggheten i skolan och studieron i klassrummet är en av de mest prioriterade frågorna för regeringen. Att kunna känna sig trygg och må bra är en god förutsättning för att kunna ta till sig lärande och den undervisning som sker i skolan. Den absolut viktigaste insatsen för att åstadkomma bättre arbetsmiljö, bättre trygghet i skolorna och bättre studiero i klassrummen är naturligtvis att se till att vi har tillräckligt med kompetent och behörig personal i den svenska skolan. Regeringen har för det ändamålet öronmärkt sammanlagt 15 miljarder för att anställa 15 000 fler lärare och andra specialister. Dessutom tycker vi att det är viktigt att alla skolor har en dialog med elever, föräldrar och lärare om hur de beter sig mot varandra, att man har gemensamma ordningsregler som man har kommit överens om och där också eleverna haft inflytande vid framtagandet. Inflytande gör ofta att man tar ett större ansvar själv för sin arbetsmiljö. 43 (): Det låter väldigt bra att det här är en prioriterad fråga, men det räcker faktiskt inte, skolministern. Det behövs också handling, inte bara prat. Verkligheten är inte bra. På våra skolor är det alldeles för många som känner en otrygghet, som inte ens vågar gå på toa därför att miljön är som den är. Visst finns det de som har det bra, men det är alldeles för många som inte har det bra. Vi kristdemokrater kan inte tycka att det är någonting att vara nöjd med som den nuvarande regeringen haft chansen att göra någonting åt detta. I stället har det faktiskt blivit värre. Jag saknar konkreta besked från skolministern. Det räcker heller inte med att prata om allmänna förslag om projekt eller någonting annat som skolministern skulle kunna tänkas prata om. Här krävs det aktiva handlingar på gräsrotsnivå, på golvet, och det krävs politiska signaler som uppmuntrar detta att få till stånd samtalet om värderingar och om trygghet men också konkreta politiska åtgärder så att alla barn får gå i en trygg skola. Dit har skolministern oerhört långt kvar att nå. 44 Statsrådet (): Det är viktigt att skolan har gott om resurser, kompetent personal, kompetenta kuratorer, kompetenta psykologer och skolsköterskor. Det är en sak. Jag tror också att det är viktigt att vi har tydliga regler, tydligt ansvar för skolan och också tydliga befogenheter. började en ny lag gälla som just behandlar kränkningar, diskriminering, till exempel mobbning, i den svenska skolan tydligt ansvar för skolan att agera både förebyggande och också om det händer saker i skolan som inte är bra. Dessutom har vi haft en utredning som har sett över arbetsmiljön i skolan och som har lämnat fram konkreta förslag som vi nu tar del av. Regeringen har tagit beslut om att samtliga skolor i landet ska ha ordningsregler, gemensamt framtagna av elever och föräldrar. Utöver detta är det oerhört viktigt att vi stärker elevernas inflytande, för vi vet att människor som är delaktiga och har ett större inflytande över sin vardag ofta tar ett större ansvar för densamma. Det är ytterligare någonting som jag skulle vilja åstadkomma. 45 (): Jag har en fråga till försvarsministern, och det gäller . aviserar nedläggning i och i . Inmönstring ska nu ske i , samt i . Mot bakgrund av att vi har en tvingande lagstiftning på det här området som gör att man är tvingad att infinna sig till en mönstring är min fråga: Är det inte rimligt, försvarsministern, att även norra har ett mönstringskontor när nu värnplikten ska vara kvar? 46 Försvarsminister (): är väl medveten om att vi vill försöka få mer resurser för den operativa verksamheten i försvaret, mer pang för pengarna. Därför har vi som ett steg 2 i omställningen av försvaret haft en utredning som har tittat på hur administrationen och förvaltningen på försvarsområdet ser ut. Där har det levererats ett antal förslag om handlar om att man ska kunna effektivisera verksamheten ute på stödmyndigheterna till Försvarsmakten. kommer jag att få in budgetunderlaget ifrån de olika myndigheterna, som då kommer att tala om vilka effekter besparingsförslagen får när de har tittat närmare på dem. Jag kan föreställa mig att det är ganska mycket diskussioner om hur man ska hantera tuffa sparkrav som är nödvändiga för omställningen. Jag tror att det är olämpligt att jag innan jag ens har sett förslagen börjar uttala mina bedömningar att det ena är rätt och det andra fel, så jag ber att få vänta med det. 47 (): Jag tycker att det vore högst lämpligt att försvarsministern gjorde det. är det så att vi har en lagstiftning som de facto tvingar alla unga män i vapenför ålder att mönstra, och de blir sedan uttagna att göra sin värnplikt. Från upp till Treriksröset finns det fortfarande någon människa kvar som är intresserad av detta med värnplikt. Är det nu så att det här förslaget genomförs kommer man att tvingas åka som bäst ned till för att göra inmönstringen. Då är det enligt min mening rimligt, och det tycker ni säkert alla, att det finns någon punkt norr om där man kan göra denna mönstring. Det är inga jättekostnader vi talar om, utan det här är en rimlighet baserad just på den lagstiftning som gäller. Ska vi ha en tvångslagstiftning kanske vi också ska försöka anpassa villkoren så att de någorlunda väl stämmer överens med de villkor som gäller i detta avlånga land. Alltså, ministern: det inte rimligt att ha ett mönstringskontor även i norra ? 48 Försvarsminister (): Det är betydelsefullt att mönstringstillfället blir ett bra tillfälle för de unga människor som kommer dit, och det sörjer för. Sedan är nästa sak var man ska mönstra. Det finns olika sätt att lösa den frågan, om mönstringen ska ske i egna lokaler eller om delar av de utrymmen som Försvarsmakten har ska användas, och sådana finns också i norr.