prot · GT09111 · 2006-04-26 00:00:00 — Men det finns ytterligare värden som har sitt ursprung i lantbruksföretaget. Jag tänker på diversifieringen, att man står på flera ben. Utöver sin basverksamhet bedriver var femte lantbrukare ytterligare verksamheter i sitt företag. Bland dessa kan nämnas bostadsuthyrning, turism med anknytning till jakt, fiske och andra upplevelser, entreprenadverksamhet, småskalig livsmedelsförädling och hästverksamheter. På så sätt bidrar många enskilda lantbruksföretagare dubbelt ja, kanske till och med trippelt till landsbygdens utveckling, och för detta ska de ha en stor eloge. I de senaste budgetförhandlingarna inom EU kring det kommande landsbygdsprogrammet fick i princip alla länder utom sänkt budget för landsbygdsutvecklingen. lyckades förhandla till sig en extra tilldelning, vilket ger oss möjlighet att utöka budgeten för landsbygdsutveckling. Mina meddebattörer har lovsjungit detta, och jag fick intrycket att ni hade varit med om förhandlingarna. Det hade jag ingen aning om. Det var en nyhet för mig. Men det var väl inte så, utan det var på andra ställen. Hur som helst omfattar det nuvarande programmet ca , och som framgick av vårpropositionen, som lades fram här för någon vecka sedan, utökas nu budgeten med 1 miljard. Det betyder att vid programperiodens slut uppgår budgeten till ca eller nära 5 miljarder till och med. För hela programperioden betyder det att vi satsar 34 miljarder på landsbygdsutveckling jämfört med dagens 26 miljarder i innevarande program. Det är alltså en väsentlig ökning. Ett förslag till program som innehåller mer detaljerade förslag om hur resurserna ska fördelas kommer att lämnas till . Fördelningen är ännu inte fastställd, som vi har hört här tidigare, men klart är att det förslag som avser att presentera för bland annat kommer att innehålla insatser för miljön, till exempel förnybar energi, bevarande av betesmarker och ekologiskt lantbruk, landsbygdsfrämjande åtgärder samt satsningar riktade till jordbruksföretag och andra småföretag på landsbygden. Jag kan lugna oppositionen här med att inriktningen och fördelningen mellan de olika axlarna kommer att redovisas också för miljö- och jordbruksutskottet innan det skickas i väg till . Jag tänker nu övergå till att kommentera några av reservationerna i betänkandet. Jag har först en liten kommentar till reservation 5. Vi tycker också att vi ska ha tyngdpunkten på miljöåtgärder i axel två. Det är där tyngdpunkten ska ligga. Fördelningen procentuellt mellan axlarna är regeringens fråga. Däremot kommer pengarna tillbaka i budgeten som vi ska behandla . Därmed kommer också att få ett inflytande över detta. Det var reservation 5. Reservation 9 handlar om hästnäringen. Jag delar uppfattningen att hästnäringen är en av de viktigaste framtidsnäringarna på landsbygden. Vi vet att var tredje svensk har någon form av kontakt med hästar, och vi vet att hästsektorn är jordbrukets femte största inkomstkälla och att den bidrar med ca 8 miljarder till vår bruttonationalprodukt. Vi vet också att hästen kan hjälpa oss att hålla landskapet öppet och varierat liksom att bevara betesmarker, och vi vet att detta kan säkerställas genom miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet. När det gäller ett djurkopplat vall- och betesstöd finns detta inom LFA-området, det så kallade kompensationsbidraget. Även inom ersättningen för ett öppet och varierat odlingslandskap krävs ett visst djurinnehav. Stödberättigade djurslag är bland annat nöt, vilket gynnar det aktiva jordbruket med betande djur. Generellt gäller dock att ersättningarna inom landsbygdsprogrammet inte får ha en produktionskoppling, men vi motiverar djurkopplingen utifrån miljöskäl. Hästnäringen är inte lottlös, vilket man faktiskt kan få intryck av när man läser reservation 9. Enligt jordbruksreformen, som genomfördes , kan hästnäringen få del av det nya gårdsstödet för och bete som hålls öppna med hjälp av hästar. Ca 10 miljoner utbetalas i projektstöd till hästverksamhet, både till lantbruksföretag som utvecklar hästverksamhet och till företag utanför lantbruksnäringen. När det gäller miljöersättningar för bevarande av betesmarker samt för ett öppet och varierat odlingslandskap utbetalas drygt 40 miljoner till jordbruksföretag med hästar. Dessutom har hästnäringen en verksamhet som faktiskt kan komma i fråga för åtgärder inom alla de tre insatsområdena i det kommande landsbygdsprogrammet. I de borgerliga partiernas gemensamma reservationer nr 11 och 56 tar man upp konkurrensvillkoren och spelreglerna. Vi har ingen annan utgångspunkt i landsbygdsprogrammet än att LBU-medel inte ska störa konkurrensen. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitik innebar ju att jordbruksstöden frikopplades från produktionen, vilket blev en väsentlig förändring för jordbruksföretagens ekonomi. Frikopplingen innebär också att bland annat produktionsmedelsskatter och lagstiftning får större tyngd i jordbrukarnas beslut om fortsatt produktion och nyinvesteringar. Det ger å andra sidan jordbrukarna större frihet och möjlighet att verka på marknadens villkor, vilket är ett incitament till att investera där det bedöms att det är lönsamt. På så sätt ger reformen möjligheter till ökad lönsamhet. Det kan också medföra ökad diversifiering i form av kompletterande verksamheter, som jag var inne lite på tidigare. Jag tycker vi har gjort rätt mycket för att förbättra jordbrukets konkurrenssituation. Vi har sänkt dieselskatten. Vi har sänkt skatten på både eldningsolja och el. Vi har en fordonsskattebefrielse för till exempel traktorer. Vi har avskaffat arvs- och gåvobeskattningen, vilket underlättar generationsskiften. Och vi återför skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Plussar man ihop allt detta, herr talman, som jag har redogjort för i mitt anförande, tonar det fram en positiv framtidsbild när det gäller landsbygdens utveckling och därmed livsvillkoren för alla de människor som bor och verkar där. 164 () replik: Det var inte så tokigt det där, . ((): Tack för det.) Du gav i och för sig en öppning här nu för att sätta i gång en debatt om jordbrukets konkurrensvillkor. Men jag tror att vi sparar den, för det finns ju många undersökningar av benchmarkingkaraktär som visar att trots allt har rejält sämre villkor på flera områden än de viktigaste konkurrentländerna. Det gäller dieselskatten, det gäller djurskyddet och det gäller andra saker. Jag skulle vilja fråga dig hur ni ser på fördelningen mellan insatsområdena. Det är regeringens sak, sade du, men det vore ändå intressant om du kunde glänta lite på de dörrarna därför att det har ju betydelse. Både utredningen och även skrivelsen tycker jag styr mot att man betonar kontinuiteten, utifrån det som sade bland annat om att de utvärderingar av miljöstöden och annat som har gjorts är träffsäkra. Hur ser ni på fördelningen? Är det 108010 eller är det 157015? Hur resonerar ni nu? Sedan sade du att vi kunde vara ganska lugna därför att miljö- och jordbruksutskottet skulle få reda på hur procentfördelningen skulle se ut. Min fråga är: Kommer ni att förankra ert förslag till program som ni ska skicka till kommissionen i parlamentet, i utskottet och i ? Jag tycker att det är viktigt eftersom det är så omfattande. Jag hoppas också att du kan svara på frågan: Är du för att man inför en rural proofing-modell som man har i när det gäller landsbygden? 165 () replik: När det gäller fördelningen mellan insatsområdena ger jag mig inte in på någon procentuell gymnastik, utan jag konstaterar att i utredningen om LBU-programmet var vi väldans överens om att tyngdpunkten skulle ligga på miljöersättningarna i axel två. Vi tycker också att det är viktigt att vi har kvar satsningarna som vi har i axel ett när det gäller investeringsprogram. Det är där som tyngdpunkten utifrån våra utgångspunkter ska ligga också i de här två axlarna. 166 () replik: Vi skulle nog må bra av lite gymnastik både jag och , kanske av annat slag än den procentuella. Men, okej, du vill inte gå längre. Därför är det väl ingen idé att jag håller på att tjata om det, så vi tar väl de två andra sakerna i stället. När det gäller den parlamentariska förankringen av programmet i dess helhet handlar det om , om av yta och om 1,4 miljoner människor. Det är rimligt att riksdag, de som jobbar med frågorna i utskottet och , får möjlighet att tycka till om det förslag som ni skickar till kommissionen, även om det inte i formell mening är lag på det. När det gäller rural proofing eller konsekvensanalys av lagstiftning ur ett landsbygdsperspektiv och förslag från utredningar och myndigheter, är socialdemokratin öppen för att införa en sådan modell som ju är införd i broderlandet ? 167 () replik: Jag nämnde ju den parlamentariska förankringen i mitt anförande. Vi får en dragning i miljö- och jordbruksutskottet innan det skickas ned. Sedan kommer ju den parlamentariska behandlingen av budgeten där hela LBU-programmet ligger. I de diskussionerna är vi ju med allihop. Konsekvensanalys av åtgärder låter ju lockande. Men jag är inte beredd att binda upp mig för något som vi inte har diskuterat inom vårt parti. Vi ska diskutera det först, sedan ska du få svar. Det kanske blir när vi diskuterar landsbygdens utveckling i vidare mening när vi har lagt vårt slutbetänkande. 168 () replik: Det är inte så enkelt att ställa frågor till . Fråga efter fråga som jag hade tänkt ställa besvarade han successivt så jag har fått stryka. Det är inte alltid så. Det kanske kan bero på att vi känner varandra ganska väl och har ett i grunden gott samarbete i . Vi har en strävan som är ganska likartad. Redovisningen till miljö- och jordbruksutskottet är ju alldeles utmärkt. Det här är ett program som ska verka ända . Även om höstbudgeten kommer har ju programmet fastställts i EU. Det som ni gör nu tillsammans med stödpartierna kommer att vara färdigt och låst. Vi har inte så mycket att säga till om där. Om ni håller med om att prioriteringsområde 2 är det viktiga gör det ju ingenting att ni tycker lite mer än vad vi gör i vår reservation och har ännu mer fokus på tvåan. Det gör ju heller ingenting att ni blir ännu tydligare i er inriktning när det gäller hästnäringen och möjlighet att ta del av stödet, som du redovisade. Det ser jag fram emot. Det gäller också djurkopplingen. nämnde att konkurrensvillkoren har förenklats. Ändå står det ganska tydligt i skrivelsen på s. 9 att jordbruk har likvärdig eller sämre konkurrenskraft jämfört med många andra länder som har undersökt. Kommer vi till höstbudgeten att få se förbättrade konkurrensvillkorsmöjligheter för svenskt jordbruksföretagande? 169 () replik: Jag har aldrig sagt att vi har bättre konkurrenskraft än jämförbara EU-länder. Jag har sagt att vi har gjort mycket för att förbättra vår konkurrenskraft. Det var det jag redovisade. Om det kommer ytterligare åtgärder i höstens budget kan jag inte säga här . Det får vi se då. Jag tappade bort frågan om det parlamentariska. 170 () replik: Det gör inte så mycket att tappade bort en del. Jag tycker att han var tydlig i sitt anförande. Vi håller oss till det som sades då. Jag vill göra ett litet medskick. nämnde den diversifiering som har blivit alltmer nödvändig för den som är landsbygdsföretagare och lantbruksföretagare. sade att nu står snart var femte jordbrukare på ett ben till. Det är snarare så att varje jordbrukare står på ytterligare fem ben. Därför blir företagarvillkoren så väsentliga. Jag avstår från att fråga mer. Jag ser fram emot höstens betänkande med det resultat som kommer från . Det är då mer kommer att tas. Vem vet, vi kanske har motsatt situation och har bytt regering så att du får fråga mig i stället. Oavsett vilket är det ett bra arbete som görs just . Det kanske är som sade tidigare: Det är lättare när det tillförs pengar. Det tycker jag är bra i det här sammanhanget. 171 () replik: Det är sant. Det är alltid lättare att fördela när det finns resurser. Jag ser fram emot diskussionen om allmän landsbygdsutveckling. Jag är alldeles övertygad om att jag kommer att stå på den här sidan även nästa gång och får stå till svars för allting. 172 () replik: Jag är inte riktigt lika nöjd med det besked som gav kring den parlamentariska förankringen som var. Du sade i ditt anförande att miljö- och jordbruksutskottet ska informeras. Det är för mig inte en parlamentarisk förankring. Kommer ni att ha en parlamentarisk förankring värd namnet? Kommer ni att se till att ta chansen att ha med er ett brett parlamentariskt stöd när det här programmet ska presenteras för EU? Det är en ganska kort och koncis fråga som det egentligen borde gå att svara ja eller nej på, . 173 () replik: Som politiker borde veta att det inte går att svara ja eller nej så enkelt och rakt upp och ned. Det handlar om den parlamentariska förankringen igen. Som jag har sagt tidigare: I miljö- och jordbruksutskottet kommer det att bli en förankring. Om jag har uppfattat saker och ting rätt ni må rätta mig om jag har fel äger regeringen frågan om fördelningen mellan axlarna. Det är inte en riksdagsfråga. Därför har man det här hanteringssättet. Pengarna kommer tillbaka i budgetdiskussionerna . Om det är så, vilket både och väljarna förbjude, att ni då sitter på regeringstaburetterna är det ni som styr den processen. Jag är dock alldeles övertygad om att vi kommer att få styra den processen också, så den där miljarden är i trygga händer. 174 () replik: Det är väljarna som slutligen avgör vem som styr efter . Jag och har olika åsikter om vem som ska förbjuda vad. Oavsett vad som händer i valet är det många människor som berörs. Det är oerhört stora summor. En parlamentarisk förankring värd namnet vore därför på sin plats. Jag kan inte låta bli att ta tillfället i akt och diskutera konkurrensvillkor med när han själv lyfter den frågan i sitt anförande. Vid ett antal tillfällen har regeringen använt en stor del av den svenska landsbygden som en budgetregulator. Man har använt de stöd som många av jordbrukare är beroende av för att klara sin likviditet. För att klara sina egna utgiftstak har man skjutit detta . Det har ställt jordbrukare inför det faktum att de måste gå till banken med mössan i hand och säga att de inte kan betala eftersom regeringen har valt att skjuta ersättningarna , trots att man hade lovat något annat. Anser du att det är rättvisa konkurrensvillkor? Jag har mycket svårt att se att det är rättvisa konkurrensvillkor. Det är framför allt inte något som ökar trovärdigheten för det svenska systemet. 175 () replik: Jag tycker inte att budgetbehandlingen och budgetprocessen är någon dålig förankringsprocess i . Jag tycker att vi har en bra process. Pengarna i LBU får en bra behandling i den processen. De får en förankring där vi alla kan säga vad vi tycker och tänker om dem. Vi kan skriva våra motioner och så vidare. När det gäller jordbruksstödets utbetalning har vi inte vid något enda tillfälle under alla år gjort något som strider mot de regler som EU har satt upp. Vi har följt det regelverket till punkt och pricka. 176 () replik: Jag kan inte låta bli att börja med en kommentar om skillnaden mellan att följa det regelverk som EU ställer upp och att följa ett moraliskt kontrakt mellan oss som stat och lantbrukarna som företagare. Det var inte det som min fråga skulle handla om. Jag har faktiskt två frågor. Den ena är egentligen densamma som jag ställde till , och den handlar om det tredje området, alltså den bredare landsbygdsutvecklingen. Min fråga är helt enkelt: Varför antog regeringen inte kommitténs skrivningar? Varför gjorde man så att säga en mycket smalare skrivning som enbart är inriktad på företagen och inte människorna som bor på landsbygden och företagarna på landsbygden? Nästa fråga som jag har är ganska specifik. Och jag kan inse att den kan vara lite svår i detta sammanhang. Men den handlar om landskapsplaner. När vi antog miljömålen tog vi ett beslut om landskapsplaner. Vi har föreslagit att de måste kopplas till arbetet med LBU-program så att man inte gör saker och ting dubbelt. Jag talade just med våra tjänstemän i om detta. Det visar sig att det pågår åtminstone tre eller fyra olika parallella processer när det gäller landskapsplaner ute på länsstyrelser och i regioner. Här måste vi få ett stopp. Kan ni inte ställa upp på förslaget att koppla ihop saker och ting? 177 () replik: Det är klart att man kan tycka att man ska koppla ihop olika processer. När man gör inventeringar av olika slag kan jag också tycka att man skulle koppla in dem i ett större sammanhang. Men är det inte så i detta fall. Landskapsplaner görs upp på ett ställe, och LBU-planer görs upp på ett annat ställe. Det är så, och det är det som vi har att förhålla oss till. Det får vi tyvärr leva med. Om jag uppfattade dig rätt hade skrivningarna blivit snävare om axel tre och vad den kunde innehålla. Jag kanske inte läser in samma saker som du i detta. Jag kan tala om vad jag tycker. Jag håller med . Hon var inne rätt mycket på vad axel tre kan innehålla när det gäller småskalig livsmedelsförädling och satsningar på det. Även fiske, jakt, turism och upplevelseindustrin kan vara med. Personligen, och jag betonar att det är personligen, kan jag också tänka mig en delfinansiering när det gäller alternativ barnomsorg. Det kan exempelvis handla om att starta kooperativa dagis på landsbygden eller en kooperativ skola. Jag kan tänka mig en del satsningar där och använda dessa medel till det. 178 () replik: Jag tycker att det är en lite defensiv syn att säga att nu är det så här, och gör vi landskapsplanerna, och sedan har de ingen betydelse för LBU. Gör man landsbygdsplaner pekar ju de ut de områden som är extra viktiga, till exempel biologisk mångfald. Det borde vara en input i det lokala arbetet med LBU-program när det gäller miljömålen. Inte när det gäller alla, men när det gäller vissa delar. Att faktiskt få dessa processer att samverka när de nu sker , tycker jag vore viktigt. Jag blev väldigt glad när du tog upp alternativ barnomsorg och kooperativ barnomsorg. Jag hoppas verkligen att dina åsikter inte bara blir dina personliga utan det socialdemokratiska partiets åsikter. Jag tror nämligen att den öppenheten är vad som krävs när det gäller arbetet i axel tre. En annan öppenhet borde handla om att man ser att till exempel arbetet med att hålla bygdegårdar, lokaler och kultur öppna är någonting som skulle kunna ligga i ett Leaderprogram som en del av att öka landsbygdens attraktivitet och kanske vara en väldigt viktig del för en turistföretagare även om det inte är direkt inne i hans turistföretag. Ha därför denna breda syn, och tappa den inte! Och låt mig ha fel i fråga om hur jag tolkade regeringens skrivningar när det gällde axel tre! Då är jag väldigt glad. 179 () replik: Jag läser inte samma snävhet som du. Men det är som det är med det. När det gäller vår syn på till exempel alternativ barnomsorg så har vi aldrig varit emot kooperativ inom barnomsorg. Jag bor själv i en stadsdel i där vi har ett antal kooperativa dagis. Det fungerar alldeles utmärkt. Det har aldrig varit några problem. Vi har tvärtom bejakat den utvecklingen. Jag ser inga problem med det. Däremot ser jag väldigt mycket fram emot vad vi kan göra inom axel tre för att underlätta livet på landet. Men det är en annan diskussion som vi återkommer till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Jakt och viltvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU16 Jakt och viltvård. 180 (): Jag vill först av allt yrka bifall till reservation 5. Kolleger, det är nu snart bokslut för den här mandatperioden. Och när det gäller jakt- och viltvårdsfrågorna har det inte hänt speciellt mycket . Jag ska börja med att säga att vi fram hade en socialdemokrati som inte lyssnade. Man följde inte upp de beslut som man hade fattat, och man föreslog definitivt inga åtgärder. Det som har varit mest aktuellt och fått mest utrymme är den så kallade § 28 och som på kanslisvenska heter skyddsjakt utan föregående myndighetsbeslut. Det har handlat om vargpopulationen, och det har handlat om blyfrågan. Jag vågar påstå att på alla dessa tre områden har Socialdemokraterna tillsammans med sina stödpartier misslyckats. Men på en punkt får jag ändå ge en eloge till regeringen, och det är att man har lyssnat till det moderata förslaget om att rörelsehindrade inte ska behöva söka speciellt tillstånd, speciellt för vilken jakt och vilket antal etcetera det handlar om, för att få jaga från motordrivet fordon. hoppas jag bara att man lever upp till den utfästelse som finns i betänkandet eftersom den ännu naturligtvis inte är genomförd. Men jag ville ändå ge denna eloge. Jag tycker att det är viktigt att ge just de rörelsehindrade denna möjlighet. Rovdjur väcker känslor. De väcker varma känslor. De väcker rädsla. I vissa fall väcker de till och med avsky. Och de väcker beundran och så vidare. Det som är för handen är att av vargpopulationen, av lodjursstammen och av björnarna finns just inom en tredjedel av landets yta. Med vetskap om denna förutsättning förstår man också varför det har blivit så mycket rubriker, speciellt i de områden där de finns. Från moderat sida har vi inte ställt upp på någon antalsexercis när det gäller hur många rovdjur som vi ska ha. Vi tyckte att det var fel väg att gå, utan man får skapa de stammar som det finns förutsättningar för och göra en avvägning med mänskliga intressen. Där har vi varit mycket tydliga och sagt att när det blir en konflikt måste alltid människornas förutsättningar värderas högre än djurens. Med detta som utgångspunkt är det betydligt mycket lättare att hantera denna typ av frågor. Jag har under hela försökt att få och Vänstern att stå upp för att människovärdet är överställt djurvärdena. Men hitintills har jag inte fått något erkännande för detta synsätt. Måhända, herr talman, kommer det att ske . Vi hade en manifestation när det gäller rovdjurspolitiken. I var det 3 000 människor, i var det 2 500 människor, och i var det strax 2 500 människor. Jag vågar påstå att Socialdemokraterna inte lyssnade. De satt stilla i båten och brydde sig inte speciellt mycket om det här. Men någonting hände, för just nu är de i full panik. Kan det möjligen vara så att de började förstå att 300 000 jägare kanske är en intressant målgrupp? Det kan vara så. Tänker man därefter på att det kanske finns en tre fyra andra i varje jägarfamilj så pratar vi om uppemot en miljon väljare som man måste fundera lite mer nogsamt på. Man försökte med att tillsätta en rovdjursutredare, man namngav vederbörande etcetera. Allt var frid och fröjd så långt. Men det gick så tillsatte Socialdemokraterna en egen intern grupp som skulle köra någon form av skuggutredning parallellt med utredaren. Klok som den första utredaren var så tog han sin mats ur skolan. Det här är inget annat än ett debacle och ett oskickligt hanterande av en angelägen fråga. har man för all del, fortfarande i full panik, fått en ny utredare, som jag hoppas kan slutföra sitt uppdrag. Den kanske viktigaste symbolfrågan i diskussionerna har varit just § 28, alltså möjligheten för enskilda att utöva skyddsjakt utan föregående myndighetsbeslut. Före för fram till dess hände ingenting gällde följande: Ett rovdjur var tvunget att göra ett upprepat anfall mot ett tamdjur för att man skulle få ingripa genom att exempelvis avliva rovdjuret. Det måste alltså vara ett upprepat anfall; rovdjuret skulle först tugga en gång, sedan gå ifrån bytesdjuret och sedan gå på antingen det eller det friska djuret igen. Då fick man ingripa. Detta är fullständigt otillständigt! Det är fullständigt otillständigt att kräva att en tamdjursägare stillatigande ska åse detta. Om man inte begriper hur otillständigt det är så har man ingen som helst förmåga till empati, vågar jag påstå. Efter har äntligen regeringen ändrat reglerna, men det blev naturligtvis bara en halvmesyr. skulle det bara gälla djur innanför hägn. Alla lösspringande hundar i samband med jakt, katter, fäboddjur eller djur som har blivit skrämda av rovdjur och har tagit sig ur sin inhägnad är precis lika oskyddade som .