prot · GT09143 · 2006-06-16 00:00:00 — Flyget ska naturligtvis också in i utsläppshandeln på ett eller annat sätt och subventionerna till fossilenergi bort. I står vi naturligtvis inför stora utmaningar att ta vår del av ansvaret. Den proposition som vi behandlar har ett konkret förslag, som vi hört, nämligen att utsläppsmålet ligger fast och att väldigt mycket ska göras inför nästa kontrollstation 2008. Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt att det blir en bred förankring av det arbetet, att det blir en parlamentarisk energi- och klimatkommission eller -utredning som före, under och efter kontrollstationen arbetar med dessa frågor för största möjliga förankring ett samlat grepp. Jag tror också att vi kommer att se behov av partnerskap, investeringsstöd och pilotanläggningar för att få fram tillräckligt med alternativt bränsle, för att skapa kapacitet. Det kommer att behövas fortsatt forskning och utveckling. När det gäller styrmedel måste först och främst de kontraproduktiva bort som fastighetsskatten, som vi hörde om men det måste också till andra. Vi är också väldigt positiva till klimatinvesteringsprogrammen. De ger resultat. Det behövs också riskkapital och exportstöd. Vi står inför stora utmaningar att fånga upp, bejaka och bygga vidare på den positiva vilja som finns hos svenska folket att vara med och ge sitt bidrag till en bättre utveckling och minskade klimatutsläpp. Jag vill med det anförda yrka bifall till reservation 51. 5 (): Då är vi äntligen här. I denna mandatperiods sista får vi möjligheten att diskutera klimatpolitiken både i och i ett globalt perspektiv. Gårdagens match visar väl att det aldrig är för sent att ligga och kämpa hela vägen fram. Det tror jag att vi ska göra tillsammans allihop med de här frågorna. Som mina allianskolleger innan har fört fram är det oerhört avgörande att vi kommer till rätta med klimatproblemen. Det är en kolossalt stor utmaning. Vi vet att klimatförändringarna sker trögt, och effekterna av de utsläpp som redan har skett har vi bara till viss del börjat märka. Vi vet att ett förändrat klimat inte bara innebär havsnivåhöjningar, temperaturhöjningar och extremare väder. Vi vet också att de här förändringarna kommer att innebära nya spridningsvägar för sjukdomar, förändrade odlingsgränser och brist på färskvatten. De som kommer att drabbas hårdast är de som är mest utsatta . Det är vårt ansvar att ta klimatfrågan på fullt allvar och se till att agera med alla tillgängliga medel för att motverka klimatförändringarna. Ytterst handlar kampen om ett bättre klimat för mig om solidaritet med dem som har det sämre än vi. Men för att vi ska kunna nå dit krävs det, som jag har sagt, att vi får med alla i hela samhället, från den enskilda individen till det globala perspektivet. Det krävs att vi tar vara på all den kraft, möjlighet till delaktighet och idéer som finns hos enskilda individer, hos företag, i kommuner, regioner, nationellt, på europeisk nivå och globalt. Oerhört centralt i det framtida arbetet är att EU får en starkare roll. vill se ett EU som är smalare men vassare, men också har möjligheten att fatta majoritetsbeslut på miljöområdet. Det skulle ge EU en möjlighet att få en ännu starkare roll i det globala miljöarbetet. Men det krävs också att vi visar ledarskap på hemmaplan, att vi visar ledarskap här hemma i och pekar ut i vilken riktning vi ska gå. Jag ska säga att jag tycker att i stort sett alla partier visar på det ledarskapet på olika nivåer. Man går i bredd och är olika tydlig. Från sida tycker vi att det är oerhört centralt att vi sätter upp mål på medellång sikt. Vi har sagt att vi vill ha ett mål där vi når en minskning av koldioxidutsläppen till 2020. Men det behöver också kompletteras med en parlamentarisk utredning, som mina allianskolleger har lyft fram. Det krävs givetvis att den här utredningen är parlamentarisk men också att den bjuder in människor och aktörer på olika nivåer och tar del av deras kunskap, ger dem möjligheten att föra fram idéer och spela en tydlig roll i det här arbetet. Det ska vara allt ifrån enskilda individer till företag, försäkringsbolag och kanske inte minst finansiella aktörer för att man ska se vilken roll de kan spela i omställningen till ett bättre klimat. Det är inte omöjligt att vända utvecklingen, men det kommer att krävas stora ansträngningar. Jag är helt övertygad om att vi kan använda miljöproblemen och den möjlighet till teknikskifte som de ger som en hävstång in . har en vision om en ökad miljövänlig industriproduktion. Det är en ökad miljövänlig industriproduktion som vi är övertygade om går att förverkliga. Det kommer att leda till många nya jobb och en ökad tillväxt i vårt land. För som går blir miljöproblemen tydligare. Vi påminns näst intill om de olika konsekvenserna. Det är som sagt översvämningar, isar som smälter och så vidare. Det ger enorma möjligheter. Men det krävs att vi agerar . Jag tror ingen av oss här inne eller andra som är politiskt aktiva är beredda att svara på frågan från våra barn och barnbarn, en fråga som jag tror att de kommer att ställa och som skulle lyda: Varför gjorde ni inget? Ni hade unika möjligheter att kunna göra något. Varför gjorde ni inget? Den frågan tror jag ingen av oss vill svara på. Jag svarar hellre på frågan: Hur gjorde ni? Vad var det som var nyckeln till att ni kunde börja vända utvecklingen? En av nycklarna är att skapa förutsättningar för tillväxt, en tillväxt som leder till ett hållbart samhälle. vill se ett system där vi skapar ett innovationsklimat som gör det möjligt att realisera alla de idéer som finns om hur vi ersätter oljan och ställer om till förnybar energi. Vi vill se ett fossilfritt samhälle. Det vill vi ju alla i olika utsträckning. Men det handlar också, som sagt, om ledarskap. vill vi att endast bilar som kan drivas på förnybart bränsle ska få säljas. Vi har i motioner, rapporter och program under den här mandatperioden plockat fram ett brett spektrum av åtgärder som vi vill vidta för att vända utvecklingen, sådant vi kan göra på nationell nivå. Det handlar om att vi behöver satsa mer pengar på forskning och utveckling. I vår senaste budgetmotion lägger vi 1 miljard mer än regeringen på forskning och utveckling av förnybara bränslen och förnybar energi. Vi vill se ett tydligt incitament för de privatpersoner som vill köpa en ny miljöbil. Vi har sagt att vi vill se en skatterabatt på . Det ska vara ett rättviseförhållande, så att det inte bara är de som har möjlighet att ha en tjänstebil som ska kunna få göra det miljövänliga valet men också tjäna pengar på att välja en miljöbil. Vi vill också se en utveckling där vi skapar fler personliga incitament som gör att man kan tjäna pengar på att vara miljövänlig. Där tycker vi att det har förts fram intressanta tankar om ett system med personliga utsläppsrätter. Det vill vi titta närmare på. Vi tycker att det skulle kunna vara en tydlig del i en parlamentarisk utredning som undersöker hur vi ska komma till rätta med klimatproblemen och vilka klimatmål vi ska sätta upp. Ingen vet hur snabbt den här utvecklingen kan gå. Ingen vet exakt vilka tekniker som är lösningen för framtiden. Vi behöver från politikens håll sätta upp regler som styr i rätt riktning och som ser till att vi gör det möjligt att göra det här teknikskiftet och ett tekniksprång som får en påverkan både nationellt och globalt, för vi vet att det kan gå snabbt. Se bara på förändringen från fast telefon till bärbar och på utvecklingen av mobiltelefonen. Vi vill se en grön industripolitik från sida. Vi vet att de svenska företagen kan spela en mycket central roll. Många av dem har gjort mycket för en hållbar utveckling, men med en grön industripolitik, med långsiktighet och en målmedvetenhet kan vi nå en bra bit till på vägen. Vi vill stimulera de företag och individer som väljer att gå före. Vi tycker att det är bra mycket bättre att stimulera och uppmuntra dem som väljer ett miljövänligare alternativ än att försöka ändra människors och företags beteenden genom straff. Innerst inne vill alla vara miljövänliga. De flesta, om inte alla, företag vill vara miljövänliga. Vår uppgift är att hjälpa dem genom en enklare, lönsammare och framför allt bättre miljöpolitik. Det är vad en kommande alliansregering kommer att göra efter valet. Jag vill yrka bifall till reservation 10. 6 (): Fru talman, ledamöter! I politiken brukar vi ofta prata om rättvisa. Rättvisa är någonting som går in i många politikområden. Kanske tänker vi oftast på utvecklingssamarbete, biståndspolitiken alltså, eller på socialpolitiken, handelspolitiken, ekonomisk politik med transfereringssystem och offentlig service. Men frågan är om vi inte behandlar det allra viktigaste området för rättvisepolitiken. Klimatpolitiken handlar ju om global rättvisa. De fattigaste, som drabbas värst av miljöförstöringen, är de som också har svårast att skydda sig mot den. När det gäller den globala miljöfrågan är det dessutom så att det är vi i den rika delen av världen som står för så oerhört mycket mer utsläpp per capita än de fattigaste människorna, som troligen kommer att drabbas värst. är det givetvis så att när vi håller på med ett sådant här storskaligt experiment världen över vet vi inte vad som kommer att hända i vår del av världen. En del kanske tror att vi kommer att tjäna pengar för att skogen kommer att växa snabbare, men vi vet inte om det kommer att bli så. Det kanske blir så att man får mer problem med svampsjukdomar som greminella i skogen och en sämre produktion i stället. sade att det här är en stor internationell utmaning, och det kan jag verkligen skriva under på. Det är en utmaning, för det handlar så oerhört mycket om solidaritet. Och solidaritet är någonting som verkligen är svårt när det väl kommer till handling. Ofta diskuterar vi målen, och ofta kanske vi står närmare varandra politiskt när det gäller målen. Anledningen till att vi inte samarbetade med Socialdemokraterna och om klimatpropositionen var inte att vi egentligen var missnöjda med målnivåerna i propositionen. Men för att klara målen tyckte vi att åtgärderna inte räckte till, åtgärder som dessutom ofta tillhör andra politikområden. Det är styrmedelsfrågorna som är viktiga. pratar man så mycket om vad som borde göras rent praktiskt, som att byta teknik och ändra livsstil. Men det som leder fram till de praktiska åtgärderna i samhället är styrmedlen. Där är jag väldigt glad att vi har jobbat på riktigt bra med den gröna skatteväxlingen under den här mandatperioden. Det låter väldigt hoppfullt när lovar marknadsekonomiska styrmedel med en borgerlig regering. Men de borgerliga partierna brukar kritisera den gröna skatteväxlingen utan att presentera några alternativ. Sedan tror jag att personligen är övertygad, men det är en annan sak. har vi faktiskt fått hjälp av marknaden. Det kan vara lättare att jobba med klimatfrågorna tack vare att energipriserna har gått upp. Förutom att ekonomi styr väldigt mycket av vårt handlande, livsstil och teknikutveckling skapar den också en medvetenhet. Jag tror att fler människor börjar fundera på problemet med klimatfrågan i sig där man säger: Men oljan, räcker den verkligen? Det börjar bli väldigt dyrt. Då kanske det finns en grogrund för ett större medborgerligt stöd för en aktiv politik. Det är i alla fall vad jag hoppas. Jag håller med om att det är ett problem att vi har en större medvetenhet om miljöfrågorna och att vi ändå ibland i debatten får fokus på bensinpriser eller elpriser. ska vi veta att det är de som är missnöjda i politiken som ofta hörs väldigt mycket. visar det sig i undersökningar att vi politiker faktiskt inte förstår hur stora förändringar som många människor är beredda att göra för att uppnå viktiga saker på miljöområdet. Jag tror att det finns ett mycket större stöd än vad vi tror när vi skaffar oss information från artiklar i kvällspressen om bensinpriserna till exempel. Sedan finns det andra styrmedel som är viktiga som investeringsprogrammet, Klimp har nämnts. Jag vill också lyfta fram en annan bra sak som vi har gjort tillsammans med s och v under den här mandatperioden. Det är miljöbilsprogrammet, som är ett samlat paket av åtgärder och som lett till en miljöbilsexplosion som saknar internationellt motstycke, det vill säga att försäljningen ökar, inte år för år utan månad för månad enligt statistiken. Det är en väldigt stor miljöpolitisk framgång. Målnivåerna måste jag säga någonting om och hur vi ser på dem. I pratar vi om rättvist miljöutrymme. Vi tycker egentligen att alla människor har en lika stor rätt till ett utsläppsutrymme. Det handlar om att vi som har så höga utsläpp per person måste minska utsläppen väldigt mycket. Det handlar om en utsläppsminskning på i storleksordningen till 2050. Vi tycker att vi ska göra den utsläppsminskningen i jämn takt, inte skjuta den , till framtida generationer och politiker med hopp att det ska gå lättare då. Jag tror att det här alltid kommer att vara en svår utmaning, och det kommer aldrig att vara särskilt enkelt. Jag vill också peka på risker. När vi jobbar med något som är ett svårt och ofta kontroversiellt område försöker vi tänka oss lösningar som vi tror inte ingriper så mycket i samhället och förändrar så mycket och där vi tror att vi kanske inte behöver minska vår energiförbrukning till exempel. Vi har en reservation om koldioxidlagring. Där ser vi stora risker med att man drar växlar på en teknik som är väldigt osäker och där vi inte vet om den kommer att fungera. Man kanske överdriver hur mycket koldioxid man skulle kunna lagra på det här sättet, om det över huvud taget går. Så säger man att utsläppsminskningarna bör ske någon annanstans. Men vi måste göra utsläppsminskningar både här och någon annanstans med synsättet att uppnå ett rättvist miljöutrymme, att varje människa har rätt till lika mycket utsläpp. Tron på jord- och skogsbruk är en annan sak. Det finns jättestora möjligheter till att öka biobränsleuttagen. Men ibland kan man av debatten tro att den ökade produktionen ska lösa precis allting. Det kommer den ju inte att göra. Vi måste jobba väldigt mycket med att effektivisera och minska energiförbrukningen. Vi politiker måste våga säga att vi inte kan fortsätta att låta energiförbrukningen krypa uppåt, utan den måste gå åt andra hållet och börja minska. Tänk om vi kunde bli lika eniga där som vi är när det gäller att det här är ett problem i grunden! Utsläppsrätterna är jätteintressanta, lika effektiva egentligen som att använda sig av miljöskatter som koldioxidskatt. Men problemet är att vi inte har lyckats använda styrmedel på ett bra sätt. Idén med utsläppsrätter är inte att man ska ha ett administrativt handelssystem, utan det är att stegvis minska tilldelningen till systemet. Det är då utsläppen minskar. Där är det väldigt viktigt att har en aktiv roll för att trycka på. Ofta i politiken pratar vi om att det är så fint med ett underifrånperspektiv. Men i fallet utsläppsrätter vill jag förespråka ett uppifrånperspektiv. Det är en helt vansinnig ordning att varje land ska komma till kommissionen och säga att så här mycket vill vi släppa ut. Det är det som leder till en verklig huggsexa och som gör att utsläppsrätterna inte fungerar för att trycka ned utsläppen. Här måste det bli en annan ordning så att länderna av kommissionen blir tilldelade en viss utsläppsmöjlighet. En annan sak när det gäller utsläppsrätterna är att det vore förödande att ta in trafiken i samma bubbla som den övriga handlande sektorn, för i trafiken är betalningsviljan så god. politiker kommer aldrig att minska tilldelningen så mycket att man lägger ned stålverken i . Det här innebär att man för trafiken med en stor betalningsvilja inte kommer att få någon miljöstyrning. För flyget, som gärna vill in i den nuvarande bubblan, innebär det här ett sätt att slippa annan miljöstyrning och andra miljöskatter helt enkelt. Om vi ska jobba med flyget inom utsläppshandeln måste vi ha en annan bubbla, åtminstone om vi vill göra något åt flygets miljöproblem. Givetvis ska utsläppsrätterna säljas och auktioneras ut. Annars är det helt enkelt så att skattebetalarna delar ut förmögenheter gratis, som de industrier som får alldeles för mycket utsläppsrätter helt enkelt kan sälja och spekulera med på en marknad. : Jag tror att vi tillsammans kan bidra med mera av politiskt ledarskap, där vi pekar på att det finns en koppling mellan vår livsstil, vårt teknikval och händelser i andra delar av världen, händelser som vi kan följa på tv-skärmarna, som stora katastrofer. Det gäller att öka medvetenheten bland människorna om att den politik vi för och det vi gör i vår vardag påverkar människor inte bara här utan även långt bort. 7 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Miljöfrågorna blir allt viktigare, inte minst för svenska folket som tycker att det är en av de fem viktigaste frågorna inför valet . Däribland är klimatfrågan den viktigaste. Den kommer som enskild fråga faktiskt som nr 8, det vill säga bland de tio första. Detta har vi kunnat se av mediernas fokusering och många artiklar om hur en uppvärmning kommer att påverka oss, våra barn och inte minst våra barnbarn och barnbarnsbarn. Mediernas bevakning tillsammans med exceptionella händelser runtom i världen har gjort att många vill prata, fråga och diskutera vad man som enskild kan göra för att dämpa temperaturökningen genom att förändra sitt eget beteende. Jag riktar ett stort tack till medierna som med den uppmärksamhet som de har gett frågan har hjälpt oss att skapa intresse för frågan. har en ledande roll i klimatarbetet. Vi har minskat de nationella utsläppen och i global samverkan lagt grunden för en långsiktigt hållbar internationell politik för att begränsa klimatpåverkan globalt. Vår utgångspunkt är att den svenska klimatstrategin ska vara ett föredöme genom att fortsätta att visa att det är möjligt att förena en offensiv miljöpolitik med en god ekonomisk tillväxt. fastslog ett miljökvalitetsmål för begränsad klimatpåverkan. De svenska utsläppen av växthusgaser ska som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . Detta mål kommer vi med all sannolikhet att nå genom att jobba med olika styrmedel såsom klimatinvesteringsprogram, informationsinsatser, effektivare användning av energi, främjande av förnybara energislag och olika ekonomiska styrmedel. Listan över hur vi jobbar med att minska våra utsläpp av växthusgaser kan göras hur lång som helst. Trots att vi har kommit en bit på väg räcker det inte på långa vägar. Därför kom vi tillsammans med våra vänner i EU-gemenskapen överens om att vi måste fortsätta vårt påbörjade arbete inom klimatområdet. Vi fastslog då på europeisk nivå att vi ska ha som inriktningsmål att minska utsläppen och vi fastslog ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med . Detta följer vi nu upp i detta betänkande. Vi beslutar om ett mål på medellång sikt. Utsläppen för bör för vara lägre än utsläppen . Målet utgår från EU:s fastslagna inriktning. Målet ska fortlöpande följas upp i samband med de kontrollstationer som kommer att vara minst med början . Inför kontrollstationen ska vi också utreda hur olika sektorer i samhället ska kunna bidra till uppfyllandet av målen på medellång sikt. Vi kommer att utveckla sektorsvisa inriktningsmål. Dessa kommer att bli betydelsefulla för att vi ska nå målet . Vi följer också upp målet på lång sikt genom att lägga till ett temperaturmål om en maximal global genomsnittlig uppvärmning med två grader. Detta motsvarar det tidigare beslutet om koldioxidkoncentrationen i atmosfären. En sammanhållen klimat- och energipolitik är väsentlig om vi ska lyckas få ned våra utsläpp av växthusgaser. Det handlar också om det ansvar som vi har mot kommande generationers möjlighet till ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. Utgångspunkter och riktlinjer för detta har tidigare lagt fast i flertalet betänkanden. För den omställning som detta kräver behövs omfattande investeringar och det kommer att ta . Därför behövs också beslut som är långsiktiga. Övergången till förnybara energikällor och ökad energieffektivisering är centrala delar i detta. På lång sikt ska energitillförseln baseras på förnybara källor och inte på fossilt bränsle som olja, kol och gas och inte heller på uran. Ett av de styrmedel som vi använder är handel med utsläppsrätter. Det har varit i gång , och det finns en stor enighet om att detta är ett bra sätt att styra för att få ned utsläppen. Just nu omfattar det den sektor där den energiintensiva industrin ingår. har också arbetet för att få in fler sektorer i detta system kommit i gång. Om det kommer att bli i samma bubbla eller om andra sektorer kommer att ha egna bubblor kommer att visa sig . Det viktigaste i detta är att man har fokus på problematiken. Då tänker jag framför allt på transportsektorn. Transportsektorn är den sektor som ökar sina utsläpp. hade man ökat sina utsläpp jämfört med . De har inte blivit mindre . Vårt mål är att transportsektorn ska ha stabiliserat sina utsläpp nivå . Därefter ska de minska. När jag läser de motioner som är skrivna med anledning av den proposition som ligger till grund för betänkandet kan jag konstatera att vi är flera partier som ligger nära varandra i klimatpolitiken. Det kan vi också konstatera efter dagens inlägg. Det finns dock ett parti som skiljer sig. I sin motion föreslår man två saker. Den ena är att tillsätta en parlamentarisk utredning för den fortsatta klimatpolitiken. Den andra är energipolitikens koppling till klimatpolitiken och då med inriktningen att marknaden ska bestämma hur energipolitiken ska se ut. Så står det i motionen. Några större ambitioner har man alltså inte och i de sex gemensamma reservationer som de fyra borgerliga partierna har är det just detta om en parlamentarisk utredning som skiljer i förhållande till betänkandet. En handlar om kritik mot regeringen. En handlar om att man inte är nöjd med skrivningarna i propositionen. Det kan jag tycka är en administrativ fråga. Det finns olika tolkningar när det gäller skrivningarna om sektorsvisa minskningar tidigare än 2015. Jag menar att skrivningarna går ut på att vi ska ha kommit till rätta med det och fått det så att vi redan till 2015 ser en effekt av hur de olika sektorerna jobbar. Gemensam energi- och klimatpolitik på europeisk nivå är en kd-motion. Det är jättebra, men det finns ju en EU-strategi. Man kan ju alltid bättra på. Den reservation som flertalet har yrkat bifall till handlar om fastighetsskatt. Där är redan en översyn på gång. Jag menar att det finns en väldigt stor enighet mellan de olika partierna när det gäller klimatpolitiken. Det har uppstått ett antal frågor som jag vill passa på att ställa till de olika partierna. från hade i och för sig ett bra inlägg. Han är en duktig retoriker. Jag vill höra lite mer från om styrmedel. Vilka styrmedel har man tänkt använda? Man tycker inte att grön skatteväxling är bra. Det får man naturligtvis tycka, men vad vill man ha i stället? Det är naturligtvis både vi och inte minst väljarna intresserade av. Hur vill man gå till väga för att styra över till ett mer klimatanpassat och miljövänligt samhälle? Man vill fortsätta med kärnkraften, säger , så länge den har hållbarhet och man kan reinvestera i de befintliga verken. Vill man bygga fler? Det vet vi inte. har aldrig sagt någonting om det. har varit ärligt, även om man efter tisdagens presskonferens kan undra över vad de egentligen vill. Man säger åtminstone att man vill bygga ut. På tal om tisdagens presskonferens om alliansens energiuppgörelse sade från att man nu har tagit ett helhetsgrepp om energi- och klimatpolitiken. Men ingen har lyckats läsa ut vad det helhetsgreppet innebär. har ni chans att informera oss andra om vad detta helhetsgrepp som ni nu har tagit innebär. Jag vill också passa på att ställa en fråga till . sade vid presskonferensen att hon inte vill berätta i fråga om vad som har fått ge efter. Vad är det som är så hemligt, , och som ni inte vill berätta?