prot · GT09115 · 2006-05-03 00:00:00 — När det gäller utredningen är svaret nej. Jag tycker inte att det behövs en ny utredning. Jag tycker gott att den utredning som finns och den remissrunda som har gjorts är en bra grund för utveckling, vilket inte betyder att jag eller det socialdemokratiska partiet tycker att vi kan klippa förslagen rakt av. Vi har många saker vi vill förändra i det betänkande som Krut har lagt fram. 39 () replik: I samma ordning bemöter jag det du sade. Jo, det är enkelt. Vapen är det mest kontraproduktiva vi kan syssla med. Det är jätteenkelt. Det är svart eller vitt. Vad det handlar om är hur man får ihop logiken. Är det en svensk vapenproduktion som behövs för att vi ska kunna agera i de oroshärdar som finns ute i världen när vi gör det i samverkan med andra? Det behövs inte. Det går inte ihop, . Vi kan ha vår battle group tillsammans med , och utan att vi har svenska vapen. Det är enkelt. När det gäller den andra frågan är det ju ISP som har fattat beslut om en dag-för-dag-politik som gradvis avviker från den politiskt fastslagna kursen. Den svenska restriktiva vapenpolitiken som finns på papperet finns inte med i praxis. Det är tjänstemän som har sett till det. Så ser det ut. Slutligen var det bra att få besked om Krut, att det finns en viss möjlighet till påverkan. Vi återkommer på andra sidan valet och ser vad vi kan göra åt . 40 () replik: Det behövs de facto vapen. Jag ser inga problem med att de vapen som används i fredsskapande och fredsbevarande operationer också är svenska. Det är därför vi har ett långtgående samarbete med andra nationer. När det gäller den politiska styrningen och ISP:s förändring är det just det som motiverar att vi skapar en ny lagstiftning. Jag tycker att utredningen har varit bra. Eftersom frågade efter mina personliga ställningstaganden kan jag tala om att jag har fyra saker som jag skulle vilja ta upp med utgångspunkt i utredningen som utifrån mig och det socialdemokratiska partiet är diskussionsämnen. Det är näringspolitiska skäl. Det är ett demokratikriterium. Det är lagstiftning när det gäller import, och det är de icke materielspecifika hänsynen. Det är det som jag tror kommer att bli den stora diskussionen, och där är jag inte nöjd med de förslag som utredningen har lagt fram. 41 () replik: Jag får börja med att säga att jag blev glad för de sista orden som tog upp, de fyra sakerna som behöver förändras i utredningens förslag. Det som vi i ser som problem det är därför vi lyfter fram frågan om en eventuell ny utredning är att hela den utredning som gjordes fick ett annat perspektiv på vapenexportpolitiken. Näringspolitiken var det som präglade det hela, inte frågan om mänskliga rättigheter eller ökad restriktivitet. Vi hade en remissomgång där man har svarat på det som gäller själva utredningen. Det här gör att det kanske kan vara bra att få ett underlag. Därför skulle vi gärna vilja se en utredning, som vi är oroliga för att tiden bara går och vi ändå ser att det händer saker. Förhoppningen är att vi utifrån den utredningen kanske kan göra någonting bra. Min fråga till blir om icke krigförande länder. Hur kan man göra en sådan tolkning som man gjort då det står att tillstånd för utförsel av krigsmateriel för strid eller annan utlandssamverkan som avser krigsmateriel inte bör beviljas om det avser stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat? Hur kan det då komma sig att vi ändå har vapenexport till de 16 länder som finns med i USA-alliansen i ? Det omfattar av den svenska vapenexporten, trots den starka riktlinje som finns att inte ska exportera vapen vid sådana tillfällen. 42 () replik: Det visar väl också vikten av att genomarbeta den svenska krigsmateriellagstiftningen. Det är inte helt enkelt. Världen är inte lika enkel som den var . Att det står att det icke bör beviljas till krigförande stat ger en öppning som jag tycker är viktig när världen är komplicerad. Man ska ge möjlighet att göra en samlad säkerhetspolitisk bedömning vid de tillfällen då det gäller stater som vi har ett djupt samarbete med på många olika plan, också vad gäller vapenindustrin. Det ger en öppning för att man ska kunna ha en något liberalare tolkning av lagstiftningen, för att uttrycka mig ganska tydligt. 43 () replik: Det är det som blir problemet en något liberalare lagstiftning. Det innebär ju att vissa länder kan begå brott mot mänskliga rättigheter och begå folkrättsbrott, men ändå ha kvar sina fördelar i ett samarbete. ska jag citera från den utrikespolitiska deklarationen. Vår politik för mänskliga rättigheter och folkrätt genomsyrar hela vår utrikespolitik. Detta sägs som vi har en vapenexport på , 3 miljarder till just länder som hade begått folkrättsbrott och där man begår brott mot mänskliga rättigheter. Det här blir ingen samstämmighet. Jag har en förhoppning om att vi kan få en bra utredning. Den sista fråga som jag vill ta upp gäller det sade om att det här inte är svart och vitt och att det finns svårigheter om man ska ha ett eget försvar. Men hur ser på just det läge som vi hamnade i förra året, att av den krigsmaterielproduktion som vi hade gick på export? Det innebär att vi har gjort ett ganska starkt genombrott utifrån den riktlinje som vi hade när vi egentligen började skapa krigsmaterielproduktion för eget bruk men sade att en viss del skulle gå på export. är exporten större än våra egna behov. Har inte krigsmaterielexporten då börjat få ett egenvärde, som inte är rimligt om man för en restriktiv vapenexportpolitik? 44 () replik: Jag kan verka tjatig, men jag tycker att även detta är ett exempel på hur viktigt det är att vi får en lagrådsremiss, att vi får möjlighet att arbeta med frågan hur vi vill utveckla en fortsatt restriktiv krigsmaterielexportpolitik i . Det är ännu ett tecken. Jag vill inte ha en liberalare lagstiftning, däremot ett närmare samarbete. Ett närmare samarbete har vi ju. Vi ser behoven av att samarbeta med EU-länderna och med dem som vi har en industrisamverkan med för att kunna använda våra gemensamma resurser i fredsskapande och fredsfrämjande insatser med FN-mandat men också för att kunna motverka att vapen hamnar i fel händer. Där är uppförandekoderna och verktygslådan på EU-nivå viktiga instrument. Avslutningsvis: Det är jätteviktigt med en samverkan, men det ska vara en lägsta nivå. EU-koderna och verktygslådan ska alltså vara på lägsta EU-nivå så att vi har möjlighet att ha en restriktivare hållning. är det så att om vi nekar någon en export så meddelar vi de andra, och de är skyldiga att ta reda på information. Men om vi beviljar export är man inte skyldig att bevilja en export på samma sätt i andra medlemsstater. Det är en viktig restriktion. Det tydliggör att vapenexport och krigsmaterielexport är en nationell fråga, men samarbete på EU-nivå gör att vi kan minska exporten från vår del av världen till stater som vi inte tycker bör ha krigsmateriel. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 11 § Verksamheten inom Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU13 Verksamheten inom (skr. 2005/06:82 och redog. 2005/06:OSSE1). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU14 (skr. 2005/06:81 och redog. 2005/06:ER1). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) 13 § Fortsatt svenskt bidrag till den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen i Bosnien och Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU23 Fortsatt svenskt bidrag till den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen i Bosnien och (prop. 2005/06:146). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) 14 § Teater, dans och musik Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU12 Teater, dans och musik. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) 15 § Naturresursfrågor och vattenrätt Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2005/06:BoU11 Naturresursfrågor och vattenrätt. 45 (): Denna debatt handlar om naturresursfrågor, vattenrätt, vindkraft och vindkraftsutbyggnad. Vi kristdemokrater står bakom våra reservationer och särskilda yttranden, och jag yrkar bifall till reservation 11 punkt 6. Vatten är vårt viktigaste livsmedel, och tillgången på vatten i är så riklig att det ibland kan bli så att vi tar vattentillgången för given. Vi har gott om råvatten, men vattentäkterna är fortfarande dåligt skyddade. Det finns många kommuner som inte har någon bra vattenförsörjningsplan. Två tredjedelar av vårt grundvatten är beroende av grusåsar, och därför måste grushållningsplaner upprättas regionalt och nationellt. Vidare behövs en ändring av som innebär att områden som är viktiga för vattenförsörjningen, såsom grundvattenbildning, ska kunna anges som riksintresse. Det är synd att endast omfattade utredning av möjligheterna att ompröva äldre vattendomar med hänsyn till översvämningsrisken men inte inbegrep omprövning av äldre vattendomar utifrån naturvårdshänsyn och fiskvandring. Därför anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning som belyser denna frågeställning. Släpp fiskarna fria det är vår! Vår vision är fritt simmande laxar, ålar och laxöringar i strömmande vatten, som inte hindras av kraftverksdammar och flottningsdammar. Många hotade arter är helt beroende av strömmande vatten. Sådana är det brist på, så nu är det att göra något åt detta. Gamla dammar och rester från flottningsperioden utgör dessutom stora miljöhinder som måste undanröjas. Här finns även en konflikt mellan hur kulturvärden och naturvärden ska värderas. Naturlaxen är hotad, och bland annat den stora Siljansöringen är snart utrotad. Omfattande åtgärder för att undanröja olika typer av vandringshinder krävs för att dessa arter ska kunna återkomma. Kostnaderna för en miljöanpassning av vattenkraften är avsevärda och sannolikt underskattade. Det är angeläget att alla parter som på något sätt nyttjar resursen strömmande vatten mer aktivt tar sitt ansvar och blir delaktiga i en sådan process. Vattenkraftsregleringen har medfört att det på vissa ställen inte finns någon fiskväg förbi vattenkraftverken. Även om det finns förbiflöden är det inte ovanligt att fisk skadas vid passagen. Kraftverksinnehavarna är därför i många fall skyldiga att kompensationsodla fisk, som märks och sätts ut nedströms kraftverket. Enligt mening bör det finnas förbiflöden vid alla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna, i de fall det inte redan finns, bör förses med erforderliga laxtrappor och vandringsvägar för ål. För att få fram laxtrappor och liknande anordningar behövs normalt nya vattendomar. I Testeboån utanför har kommunen genom tagit sitt ansvar för att riva ett mindre kraftverk för att underlätta fiskvandringen. Sådana åtgärder är givetvis mycket välkomna. I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftsanläggningen kan omprövas. har uttalat att det finns anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och, som en del i detta, se hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. Regeringen uttryckte till och med ambitionen att ge tilläggsdirektiv till , vilket inte gjordes. Därför är beslutet om att utreda förutsättningarna för att ändra regelverket, så att regleringsföretagen kan åläggas att anlägga fiskvandringsvägar i alla reglerade vattendrag, ett bifall till kristdemokratisk politik men också en seger för all vandringsfisk. Det är också en seger för alla sportfiskare. För mer än en miljon svenskar är sportfiske ett av de viktigaste fritidsintressena och för en halv miljon svenskar det ojämförligt viktigaste fritidsintresset. Vidare kan noteras att sportfisket med kringaktiviteter omsätter . Sportfisket skapar härigenom en stor och växande mängd arbetstillfällen i anslutning till turistnäringen, tillverkning och försäljning av sportfiskerelaterade produkter, ofta i regioner med traditionellt svag arbetsmarknad. Min kristdemokratiska riksdagskollega , som i och med detta betänkande får gehör för sitt krav på att förbättra fiskpassagen i Stornorrfors kraftverk, skrev i sitt pressmeddelande : Detta är en seger för laxarna i . Ja, är nöjda med att regeringen nu får i uppdrag att utreda ett lagförslag som kan tvinga kraftbolagen att ta ansvar för att laxarna kan vandra vandringsvägar i utbyggda vattendrag. Det är dock anmärkningsvärt att Socialdemokraterna reserverar sig mot beslutet. Vi får förhoppningsvis höra varför. 46 (): Vattenkraften är det viktigaste energislaget vi har i . Den är, när den är etablerad, ren, förnybar, inhemsk och kostnadseffektiv. Vattenkraften utgör nära hälften av all svensk elproduktion. Det är bland annat just för att vi har vattenkraften som vi har en energiproduktion med lite miljöpåverkan, och den är grunden för att vi klarar oss bra i jämförelse med andra länder. Som jag sagt är vattenkraften när den är utbyggd oftast bra, men det finns vissa bitar som vi behöver värna. är det väsentligt att det sker en avvägning mellan vårt behov av energi och miljön. Från tycker vi att det är bra att utskottet har tagit ställning för att regeringen ska se över om det finns behov av regeländringar till förmån för i detta fall laxens vandringsvägar i reglerade vattendrag. Skälet är ju, som så tydligt framförts av föregående talare, att förbättra fiskens möjlighet att reproducera sig. Regeringen har haft på sig att utreda frågan, men ingenting har hänt. var vi moderater tydliga med att regeringen fick på sig att visa resultat, men vi ser ingen skillnad. Därför känner en majoritet i utskottet behov av att understryker för regeringen att frågan måste bli färdigutredd. Dock vill jag understryka att det är viktigt att se till, som jag sade tidigare, att vattenkraftens framtid som energikälla inte kraftigt försämras. Ska fortsätta att ligga väl till när det gäller miljövänlig energiproduktion får inte vattenkraftens möjlighet att producera energi försämras. Det krävs att avvägningar sker med varsamhet. Vi är övertygade om att det går att förena skyddet för fisken med kraftproduktionen. I detta betänkande finns det ett ytterligare energislag som vi behandlar, och det är vindkraften och dess lokalisering. Det finns förutsättningar för vindkraftsutbyggnad i , och ska acceptansen för lokalisering öka anser vi moderater att det måste till regelförbättringar. Det finns problem runt lokaliseringen. Många närboende upplever problem med skuggbildning och buller. Dessutom är fortfarande kunskapen om vindkraftens påverkan på djur- och fågelliv i viss mån begränsad. Jag måste utgå ifrån att vi kan vara överens om att det vid lokalisering av vindkraftverk finns målkonflikter, målkonflikter som ibland skapar problem. Vindkraften har fördelar som energikälla. finns nackdelar som behöver tas på allvar, till exempel buller och ljusproblem, som bland annat påverkar kulturmiljön, boendekvaliteten, natur- och djurliv. Regelverket är för otydligt, och vi moderater anser inte att det är tillräckligt att de frågor vi lyfter fram behandlas i . Jag kan som exempel inte hjälpa att jag tycker att det är förvånande att man kan komma fram till att det går bra att placera en vindkraftspark om 48 vindkraftverk på Lillgrund i . Vår ståndpunkt är att större vindkraftsanläggningar på land eller till havs måste betraktas som industrianläggningar. Det är viktigt att det sker en fullvärdig miljöprövning vid etablering och att kommunen upprättar detaljplan. Stor hänsyn måste tas till närboende, omgivande miljö och grannkommuner. Vi anser att det måste tas fram nationella minimiregler för avstånd mellan bebyggelse och vindkraftverk. Vidare anser vi att en översyn av gränsvärdesnormerna för buller behöver göras. Kravet behöver också tydliggöras avseende uttjänta vindkraftverk. Det finns de som anser att vi överdriver när vi lyfter fram vår kritik. De säger att det görs miljöprövningar, görs detaljplaner, ges bygglov, att riktlinjer finns och att miljödomstolarna ställer krav på att uttjänta vindkraftverk nedmonteras. Och, ja, i många fall sker så. Det finns också de som anser att våra påpekanden om buller är överdrivna. Men det framkommer, när man lyssnar på många närboende, kritik mot miljökonsekvensbeskrivningarna, att det enbart i vissa fall finns krav på garantier för nedmontering, att folk faktiskt upplever att de blir störda både av skuggbilder och av buller, att grannkommuner inte anser att de har fått vara med och påverka och att liten hänsyn tas till kulturmiljöerna. Utifrån detta anser vi att det är en fråga som behöver en bättre genomlysning. Dock vill jag tillägga att vi välkomnar den utredning som ska göras för att titta på möjligheterna att placera vindkraftsanläggningar till havs i den ekonomiska zonen. Vindkraft kan ha en potential i , men det är viktigt att ta frågan om lokalisering på allvar. Vår principiella ståndpunkt är den att all energiförsörjning ska konkurrera på lika villkor och att det ska ställas stora krav på miljön och säkerheten. Dock är vår ståndpunkt den att från politisk nivå ska vi inte framhålla ett energislag framför ett annat. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. Vi står självklart bakom våra övriga reservationer. 47 (): Man kan konstatera att , när vi har debatterat naturresurser och vattenrätt, handlar det mycket om vindkraft, laxtrappor och en del nationalstadsparker. När det gäller vindkraft vill jag starta med att höja blicken lite grann för att se på generella utgångspunkt vad gäller energiproduktion. Det är viktigt att ha det med sig när man ser på vår syn på vindkraft. har utvecklat en rad motioner som även har behandlats i andra utskott, bland annat i näringsutskottet. anser att en ny inhemsk energiproduktion ska utgå från tydliga miljö- och säkerhetskrav och att produktionen ska utan subventioner. Staten ska alltså ställa upp likvärdiga krav som ska uppfyllas när en energiproduktionsanläggning planeras och byggs. Ett exempel på miljökrav som vi har haft från är att vi inte ska utnyttja de fyra återstående outbyggda älvarna. Det har ju en bra koppling till diskussionen om laxens vandring som föregående talare har tagit upp. Även om vindkraft är en förnybar energikälla, som vi och många andra hoppas kan bidra till den framtida energiförsörjningen, är det viktigt att man även för den ställer upp tydliga krav när det gäller lokalisering och att det, som föregående talare sade, jämställs med en motsvarande industrietablering. Frågor om buller och andra störningar kommer naturligtvis in i bilden. Det ska inte vara fråga om någon gräddfil när det gäller verksamheten med vindkraft. hade vi två interpellationsdebatter här i med samhällsbyggnadsminister . Hon uttryckte då väldigt tydligt att man inte alls hade för avsikt att på något sätt särbehandla vindkraft. Det är ett uttalande som tydligen inte gäller längre. I utskottsmajoritetens motiv till avslag på motioner använder man regeringens proposition som kom Miljvänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk. Där kan man inte säga annat än att vindkraftsutbyggnaden särbehandlas. Från sida vill vi naturligtvis också utveckla vindkraften men det ska ske med likabehandling, inte särbehandling. Vi har därför fått utveckla detta i en rad motivreservationer i betänkandet. Vi avstyrker också motionen, men med helt andra motiv än utskottsmajoriteten. Förenklade prövningsprocesser är naturligtvis också bra, men det ska då vara generella regler som även gäller andra verksamheter. Vi hoppas naturligtvis att de översyner som har skett i och ska leda till förslag som ger dessa förenklingar. De förslagen har tyvärr dröjt, något som vi har diskuterat här tidigare . Något som vi kanske också kan inlemma i krav på anläggningar är det som tar upp, nämligen att man ska tydliggöra producentansvaret när det gäller tekniska anläggningar. Det kan till exempel gälla vindkraft. Inte heller här handlar det om särbehandling av vindkraft på något negativt sätt. Det skulle även gälla telekommunikationsmaster och liknande. Vi föreslår att sådana anläggningar ska omfattas av en återvinningsförsäkring för att säkerställa att sådana verksamheter inte blir kvar om ägaren går i konkurs. Det är sällan som ägaren av marken även äger anläggningen. Det är oftast skilda ägare. Ansvaret kan komma att falla tillbaka på markägaren. Det tycker vi inte är lyckligt. Det finns naturligtvis, som man säger från utskottsmajoriteten, möjlighet att ställa villkor även . Vi tycker att man ska ha ett enhetligt säkert system för att säkra detta. står också bakom det tillkännagivande som det finns förslag om i betänkandet, att utreda förutsättningen att ändra regelverket så att regleringsföretag kan åläggas att anlägga laxtrappor och andra fiskvandringsvägar i de reglerade vattendragen. Det har ju tagits upp med stor tydlighet här. Från sida har vi drivit detta i våra motioner. I just det här sammanhanget saknar vi ett eget yrkande. Det gjorde ju inte så mycket när vi kunde stödja yrkande. Vi tycker att det är ett bra motionsyrkande som ju även föregående talare har ställt sig bakom. Jag ska också säga något om nationalstadsparker. Entydig forskning visar att grönområden i tätorter är viktiga för hälsan inte bara för att bibehålla hälsan utan för att bli frisk. Det visar sig att om man har tillgång till grönområden gynnas hälsan. Nationalstadsparker kan då vara en väg att gå. Det viktiga är att det finns en lokal förankring och att man från början utreder alla konflikter i sammanhanget så att det inte blir sådana processer som vi har haft bland annat här i . Det finns en enskild folkpartimotion i ämnet om att man vill att i med omgivande områden ska bli en nationalstadspark. Man ska inte utesluta att det kan bli så . Det är ingenting som vi kan ta ställning till , och det är framför allt inte någon riksdagsfråga. Det är ett lokalt beslut som ska tas i den frågan. Jag yrkar med det bifall till reservation nr 3, men står naturligtvis bakom samtliga andra reservationer som vi har i betänkandet. 48 (): Det är inte som ger ett tillkännagivande av en motion skriven under den allmänna motionstiden. I detta betänkande är det så. Min motion som flera vänsterpartister undertecknat får här i ett avseende stöd av alla partier utom Socialdemokraterna. Den handlar om behovet av laxtrappor eller vandringsvägar i reglerade vattendrag. Den frågan har stötts och blötts i utskottet. får regeringen i uppdrag att ta itu med problemet. Förslaget till lösning är att utreda möjligheten att ålägga vattenkraftföretagen skyldighet att bygga laxtrappor eller andra fiskvandringsvägar. Lösningen att försöka ändra på gamla vattendomar är svår och kostsam eftersom det är staten som till största delen ska ersätta vattenkraftföretagens förluster när de på grund av en laxtrappa eller annan fiskvandringsväg missar möjligheten att utnyttja vattenkraften fullt ut. Lösningen blir då utsättning av smolt eller avgifter för andra kompensatoriska åtgärder. Regeringen verkar inte heller särskilt intresserad av frågan då utskottsmajoriteten hänvisat till miljöbalksutredningen och att den skulle få tilläggsdirektiv när det gäller omprövningen av gamla vattendomar. konstateras i betänkandet att det inte blev något tilläggsdirektiv och frågan förhalas ytterligare. Beredning pågår, heter det, men det har vi ju hört . Vattenkraftföretagens vinster är stora och man har naturligtvis råd att åtgärda problemen till gagn för den fortsatta reproduktionen av den inhemska laxen vilket ger ökade möjligheter för sportfiske i reglerade vattendrag och även gynnar turismen. Den socialdemokratiska reservationen hänvisar till ytterligare utredning och fortsätter att prata sig varm för kompensatoriska åtgärder i form av utsättning av smolt eller att kraftföretagen ska kunna köpa sig fria genom fiskeavgifter.