prot · GU0924 · 2006-11-21 00:00:00 — Jag skulle vilja se nya initiativ på området som inte bygger helt och hållet på presstöd. Jag tycker att man måste skilja på olika sorters presstöd. De mindre tidningarna med mycket små upplagor, som därmed också är ganska lokala och ofta annonssvaga, har sammantaget en betydande läsekrets. Det är viktigt att vi ser till att de också får möjlighet att överleva. Deras läsare sätter stort värde på dessa tidningar. De skulle inte ha tidningarna om de inte satte stort värde på dem. Därför är det viktigt att skilja ut de olika delarna av presstödet, mellan storstadstidningarna som skulle klara sig bättre utan och de mycket små tidningar som dessvärre är beroende av stödet. har en lång rad sådana tidningar, och även och har några sådana tidningar. 36 (): Det var en intressant interpellation. Jag har läst den, och jag har läst svaret från ministern. Jag måste säga, herr talman, att jag är nöjd med svaret som ministern har gett i frågan. Det understryks där att det är ikraftträdandet av förändringarna i presstödet som skjuts upp , inte att de nya reglerna stoppas. Jag noterar också att det framgår i svaret att syftet med presstödet är att vara ett instrument för att upprätthålla en mångfald på mediemarknaden i grunden en demokratifråga. Det framförde också interpellanten i sin interpellation. Jag accepterar den åtgärd och den orsak som har angivits. Men jag utgår från, herr talman, att regeringen i det fortsatta arbetet och i kontakter med står på sig och som tidigare talare har sagt hävdar den svenska linjen i synen på presstödet och att därmed de nya presstödsreglerna ska träda i kraft möjligt. Jag vill understryka att jag är nöjd med det svar ministern har gett. 37 (): Jag begärde ordet för att något stilla oro över nedläggningen av och som en fortsättning på det svar som statsrådet gav. Det är inte bra att gå omkring och vara så orolig som är, men han är det dessutom på felaktiga grunder. kommer inte att läggas ned, även om man skulle gå på en mer radikal avskaffandelinje än den statsrådet antyder. Det var den linje som och drev i en reservation i den senaste presstödsutredningen. Det är väl ingen hemlighet att det inte är den reservationens politik som regeringen nu genomför. Det vi tänkte oss i den reservationen var en nedtrappning och dessutom ett avskaffande av reklamskatten. Det handlar inte om ett rakt avskaffande. Det var bra att statsrådet nu satte ned foten när det gäller den borgerliga regeringens politik. Jag hoppas att vi kan komma vidare i presstödspolitiken. 38 Statsrådet (): Det är trots allt roligt att så många vill delta i diskussionen. Frågan är inte helt enkel. skriver i sin interpellation att han tror att den nya regeringen vill göra sig av med presstödet för att på det sättet komma åt de tidningar som inte är moderat- och folkpartiröster. Jag hoppas att inte står fast vid den åsikten fortfarande. Så är faktiskt inte fallet, i synnerhet inte om man betänker att de tidningar som får det största presstödet, de som var inne på, och , trots allt väl får räknas som borgerliga. vet jag inte riktigt om jag ska klara av alla frågorna på en gång, men stöd som inte har godkänts kan inte betalas ut. Det är bara att följa reglerna. Notifieringen, anmälan, som vi återkommer till , och som gjordes av den förra regeringen efter det att fattat beslut om presstödet, skedde därför att så är kraven. Det står att alla planer på att bevilja nytt stöd ska anmälas till kommissionen och får inte införas förrän kommissionen har godkänt det. Det beror bland annat på att det är fråga om en så pass stor ökning, , av det presstöd som betalats ut. Det är ingen hemlighet att det finns en stark kritik, misstro, inom kommissionen mot den formen av generella stöd. När det gäller samhandelskriteriet, och , har jag fått besked om att det är uppfyllt. Frågan ligger, som bekant, både hos Närings- och Kulturdepartementen. Det pågår nu en inledande dialog på tjänstemannanivå i syfte att göra klart för kommissionen var vi står i frågan. Det handlar om som några av talarna har varit inne på den stora grupp tidningar, ett femtiotal av dem som får presstöd , som är riktade framför allt till glesbygden. De kommer ut sällan, och de betyder mycket som en röst just där. Kommissionen kände till frågan om presstödet när vi gick med i EU 1995. Men har det skett en hel del förändringar. Höjningar har gjorts, och det har kommissionen också känt till. Men ser situationen lite annorlunda ut, bland annat beroende på att det finns internationella pengar i sammanhanget. är en viktig aktör på marknaden. Därmed kommer frågan i ett lite annat läge. Det handlar inte bara om en rent svensk fråga. Jag tror att flera kommer att komma in i diskussionen, man jag kan garantera att vi faktiskt gör vad vi kan i diskussionerna. Det är en tuff debatt vi har att föra. Men vi för debatten utifrån att vi ska värna mångfald, pressens frihet och flera röster i . 39 (): Det känns bra när kulturministern försäkrar att man verkligen står fast vid presstödet och att det är en linje man tänker driva. Det finns inget syfte från regeringens sida att göra sig av med presstödet. Där har vi haft olika uppfattningar. Jag vet att har haft en negativ inställning till presstödet. Det var kanske den uppfattningen som jag läste in i besluten. säger att det inte är så utan att här står regeringen fast. Det får vara bra med det. Det finns naturligtvis mycket kritik om hur ni har hanterat detta . Jag behöver inte vara kritisk i överkant, men jag kan berätta vad vi hade gjort i samma situation. När kommer med en framstöt, via ett enkelt telefonsamtal, hade det första vi hade gjort i ett sådant sammanhang varit att säga: Stopp och belägg! Vi gör ingenting förrän vi har fått ett formellt beslut med ett ordentligt underlag att ta ställning till. Det andra vi hade gjort hade varit att ta kontakt med partier och sagt att det finns ett problem med och att vi gärna ser att de är med och följer detta. Inget av detta har den nya regeringen gjort utan man har gjort precis tvärtom. Man lade sig först platt för och sade att man inte kunde genomföra den förändring som var tänkt från början. Man lade sig platt och skrev in detta i budgetpropositionen utan att egentligen begära något mer underlag än detta telefonsamtal. Sedan sade man inte ett ljud, inte ens till de egna riksdagsledamöterna. Bara det är uppseendeväckande. vet jag att detta kan skrivas framför allt på det konto som hörde till den kulturminister vi hade i , , och inte på . Men har chansen att reparera hennes misstag. Om vi nu ska se detta som historia och i stället försöka se framåt, vad är det då vi ska göra? Det första vi ska göra är förstås att ifrågasätta kommissionen. Det finns, som jag förstår det, inget formellt underlag för regeringsbeslutet att inte låta de nya reglerna träda i kraft. Det enda som finns är ett telefonsamtal som inte ens vill bekräfta med skrivet material. Det är mycket egendomligt. Som vi har hört finns det heller inget rättsligt stöd för kommissionen att agera på det sätt som man har gjort, därför att detta är en nationell angelägenhet, inte en EU-angelägenhet. Det första vi ska göra är alltså att ifrågasätta kommissionen och sätta kraft bakom orden. Det andra är att vi ska låta den reform som vi kom överens om träda i kraft. Om ska se över hela principen med presstödet, hur den förhåller sig till statsstödsregler och konkurrensregler, kan det kvitta om det är de gamla eller de nya reglerna som gäller. Det är själva principen som , som det hävdas, ska granska. Det tredje är att vi ska agera ganska snabbt. Det sades på en föredragning i att ni tänkte vänta . Då skulle ni inleda en dialog med . Det tror jag ger helt fel signaler. Vi måste vara aktiva i den här situationen, inte passiva. Min erfarenhet, efter att ha haft en hel del att göra med både och ministerrådet, är att ett land som inte står på sig och inte står fast vid sin linje snart kommer att blir fullständigt överkört. Här finns det all anledning för att agera med kraft för de svenska intressena och att också samråda med partierna i . Om jag uppfattade det riktigt är det ett sådant samrådsförfarande som hon nu tänker sig att inleda med , och det välkomnar jag. 40 (): Jag måste återvända till det fjärde kriteriet. Jag fick svaret från ministern att hon anser att det är uppfyllt. Jag läser här om samhandel: Stöden måste ha en potentiell påverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Jag är tveksam till om det kriteriet är uppfyllt, om våra svenska tidningar som uppbär presstöd verkligen kan påverka konkurrensen mellan medlemsstaterna, eftersom det är något som händer bara inom . Därför ställer jag frågan igen: Uppfattade jag ministern rätt att det fjärde kriteriet verkligen är uppfyllt? Jag vill också återvända till intervjun i . Tidningsutgivaren, som också blev intervjuad, ser också en risk för att stödet kan försvinna och att det uppfattas som att ser som sitt uppdrag att förklara stödet bättre och vässa argumenten, medan det kommer signaler från kommissionen om att de förväntar sig en helt ny utformning av stödet. Hur ser ministern på dessa orostecken? Finns det risk för att kommissionens agerande kan tolkas på olika sätt? Finns det fog för den oron? Jag vill trycka på det samarbete och samråd som vi haft i frågan under hela utredningen och under riksdagsarbetet. Vi måste agera snabbt och kraftfullt, för det är oerhört många tidningar som är bekymrade över detta och som kanske kommer att få sin verksamhet helt raserad och inte kommer att kunna fortsätta. 41 (): Jag är tacksam för att statsrådet vill ta initiativ till ett samrådsförfarande när det gäller den fortsatta processen. Det är viktigt att det sker skyndsamt. Jag blev något förvånad över statsrådets uttalande om att samhandelskriteriet är uppfyllt. Är det så är det kört. Då kan vi inte ha något presstöd. Förmodligen menade statsrådet att det kan ligga i gränsskiktet till att vara uppfyllt. Det kan inte vara så att det är uppfyllt, för då kan man inte ha den här formen av stöd alls. Den intressanta frågeställningen, som jag inte kan rikta till statsrådet utan möjligtvis till kommissionen, är varför kommissionen inte har upptäckt detta tidigare. 42 (): Jag hade inte planerat att delta i den här debatten, men eftersom jag märker att en stor del av diskussionen handlar om saker som utspelades när jag var kulturminister vill jag gärna engagera mig i den. Det gäller tidsfrågorna. frågade om det finns mer underlag än telefonsamtalet och anteckningen om telefonsamtalet. Frånvaron av ytterligare underlag i svaret på fråga gör att jag känner mig lite extra störd. Vi vet nu att telefonsamtalet kom . Då var jag kulturminister. Jag var kulturminister , fick jag lära mig. Under hela var det ingen i min omgivning som uppfattade detta telefonsamtal som så allvarligt att de behövde informera ministern. Jag fick aldrig veta något om telefonsamtalet. Den slutsats som jag drar i efterhand är att organisationen inte uppfattade detta som så särskilt allvarligt. hade ministern inte fått höra ett ljud. får vi veta att det var bara en helg däremellan meddelar man kommissionen att man återkallar det hela. En information som inte var tillräckligt viktig för att informera ministern blir på nolltid så viktig att man meddelar att man vänder upp och ned på hela beslut som fem partier stått bakom. Jag får inte detta att gå ihop. Jag tycker inte att det verkar ha gått till på det sätt som det ska. Jag noterar i kalendern att finns ju ingen torsdag, så det kan inte ha passerat något regeringssamråd. Jag skulle gärna vilja veta mer om hur det här har gått till. Jag inser att detta inte är en personlig fråga till , för hon är i alla händelser helt oskyldig. Men hon är ansvarig för att frågan kan få en fortsatt process som inger förtroende och kan undanröja misstankar om att detta är något som det kanske inte är i verkligheten. Vi är rätt många som tycker att det är något underligt i hela det här. 43 Statsrådet (): Jag ska gå tillbaka lite grann i tiden det är många olika tidsaspekter för att redogöra för vad som skedde efter det att fattade beslut om det utökade presstödet. Det står i propositionen att den dåvarande regeringen avsåg att anmäla förändringarna till kommissionen och att ändringarna förutsatte ett godkännande från kommissionen. Dessutom angavs: Om kommissionens behandling av ärendet innebär att tidpunkten för ikraftträdandet behöver ändras avser regeringen att återkomma till . Detta apropå att det skulle var konstigt. Denna medvetenhet fanns alltså uppenbarligen redan innan. Flera har varit inne på detta med samhandelskriteriet. Jag har missuppfattat det. Det är inte uppfyllt, och det är kommissionen som beslutar om detta. Så har jag klarat ut den delen. När det gäller samtalet kan jag naturligtvis inte säga så mycket eftersom jag inte fanns med där, men enligt vad jag har hämtat in är det inte några märkligheter. Både och , som har varit med länge, vet säkert att ett telefonsamtal är någonting som är kutym det är åtminstone uppfattningen på departementet och att man bara skickar brev när beslut redan är fattat. Samtalet hade innebörden att detta inte längre var möjligt och att man måste se över det utifrån den anmälan som hade gjorts . Det finns paralleller till den så kallade hanteringen. När det handlade om stormen , som en socialdemokratisk regering fick hantera, drog man också tillbaka anmälan efter ett telefonsamtal. Det gjordes också en del justeringar och ändringar varpå man återkom till kommissionen. låg det varken hos eller hos men så var faktiskt fallet. Det här är inte någon märklighet. Det är ju faktiskt så att det pågår en dialog, och vi kommer att återkomma om detta. Jag är glad att också uppfattade att vi kommer att bjuda in representanter för de olika riksdagspartierna för att i detalj gå igenom och resonera om de här frågorna, förhoppningsvis . Mycket mer kan jag inte säga just . 44 (): Jag tror att alla som lyssnar till diskussionen förstår att det är en smula rörigt när det gäller hur det här har gått till. Jag tror inte att det är så många som är tillfredsställda, jag är det i alla fall inte, med beskedet att det ska räcka med ett telefonsamtal från för att man i praktiken ska upphäva ett riksdagsbeslut som fattats med bred majoritet, en blocköverskridande sådan. Det är inte tillfredsställande, varken politiskt eller ur statsrättslig synvinkel. Jag upprepar vad jag sade tidigare, nämligen att om vi varit kvar hade vi inte låtit oss nöja med detta. Då hade vi sagt: Kom tillbaka när det finns ett formellt besked, när vi till exempel vet vem i som har fattat det här beslutet. Inte ens det vet vi ju. Och vi vet inte på vilken nivå det skett, om det är kommissionären som har agerat eller en enskild tjänsteman på . Vi vet knappt ens vilken avdelning på det är som har agerat. Också där har det ju varit en diskussion. Varken jag eller är ju nybörjare i kontakterna med . Vi har jobbat med och med ministerrådet . Sådana här saker har kommit . Vid vartenda tillfälle som det kommit upp en frågeställning från har vi varit väldigt noga med att alltid försöka slå vakt om svenska intressen och inte vika oss. Jag har ett exempel: Internethandeln med alkohol. Jag hade ju hand om alkoholpolitiken . Det var en ständig konflikt med och också en ständig konflikt med starka intressen. Vi valde att stå fast och kommer , som det ser ut, i bästa fall att vinna domstolsprocessen om Internethandeln. Återigen: Står man inte fast vid en svensk linje finns det en risk att man blir överkörd. får vi se. signalerar att hon vill inleda ett samråd med övriga partier i den här frågan, och jag tror också att hon uppfattar signalerna från den här debatten väldigt tydligt, det vill säga att det finns ett stort tryck i för att man agerar starkt för svenska intressen här. 45 (): svar gör mig faktiskt inte mindre utan mer nervös för vad det här handlar om. var detta telefonsamtal inte viktigt nog för att informera ministern. Det var inte ens tillräckligt viktigt för att informera statssekreteraren. är det mycket nog för att vända upp och ned på ett beslut som en nästan enig riksdag har fattat. Så säger : har varit med . Han vet väl att det är så här det går till. Det är faktiskt precis tvärtom. Jag har varit handelsminister , varit ansvarig för den funktion som innefattar att man notifierar om saker som innebär att man eventuellt snedvrider den inre marknaden. Jag har varit näringsminister och konkurrensövervakare, och jag har faktiskt aldrig varit med om något av det här slaget. Den här sortens snabba vändning, den här sortens, låt mig tyvärr använda ordet kuppartade, hastighet är något nytt för mig. Jag är ledsen att inte tog chansen att å regeringens vägnar undanröja misstänksamheten om att det här döljer sig mer än det som synes framgå av materialet. Jag har aldrig varit med om något liknande. Ett samtal som inte är tillräckligt uppseendeväckande för att ens informera statssekreteraren blir 18 viktigt nog för att vända upp och ned på hela verkligheten, hela presstödet. Det går inte ihop, . Gå hem och forska efter hur det här har gått till. Annars får ni leva med en fortsatt misstänksamhet om att det här är partipolitik och inte EU-politik. Det är de som hatar presstödet som har varit i farten, inte EU. Det är den slutsats som i så fall hänger i luften men som jag hoppas att vi kan få skingrad. För det vore väldigt otrevligt om det förblev på det viset. 46 Statsrådet (): Nej, det är inte fråga om en kupp, förhoppningsvis är det fråga om olika missförstånd som jag hoppas att vi kommer att kunna reda ut . Frågan är också, jag tror att det var som ställde frågan, var beslutet egentligen låg. Det är inte hos kommissionären utan hos generaldirektoratet Konkurrens. Det är därifrån som samtalet har kommit. Varför det tog , över sommaren, vet jag inte. Men vi kommer att återkomma till frågan så fort det över huvud taget är möjligt. Men det är alltså inte fråga om en kupp. Förhandlingar pågår inte i syfte att ta bort presstödet utan för att värna de svenska reglerna. I har man lyckats med förhandlingarna. Man har fått ändra delar av presstödet, men det handlar fortfarande om i stort sett samma belopp om än med en lite annan inriktning. Så jag hyser ändå goda förhoppningar om att det här ska gå bra. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:39 om förutsättningarna för public service 47 Statsrådet (): har frågat mig 1.vilka mina skäl är till att halvera tillståndsperiodens längd, 2.om jag anser att det finns ett värde i en bred politisk uppslutning bakom villkoren för svenskt public service och om jag avser att verka för en sådan bred uppslutning, 3.hur jag avser att ta fram underlag för det nya sändningstillståndet och 4.om jag avser att förändra finansieringssystem för public service. beslutade om de riktlinjer som ska gälla för programföretagen , , , , och , , den kommande tillståndsperioden. I den proposition som låg till grund för beslut aviserade den tidigare regeringen att en särskild utredare skulle tillkallas för att ta fram förslag till hur ett effektivare resursutnyttjande skulle kunna åstadkommas. Dessutom angavs att en uppföljning skulle göras med utgångspunkt i omvärldsförändringar eller andra förändrade förutsättningar. Regeringen anser mot den bakgrunden att den tillståndsperiod som tidigare beslutats är för lång. Regeringen har därför i budgetpropositionen föreslagit att den kommande tillståndsperioden för , SVT och UR ska vara i stället , det vill säga . Under den treåriga tillståndsperiod som föreslagits avser regeringen att ta fram ett brett beredningsunderlag inför den efterkommande tillståndsperioden där bland annat utvecklingsmöjligheterna för radio och tv i allmänhetens tjänst och frågor om effektivare resursutnyttjande ingår. Radio och tv i allmänhetens tjänst är en central del av mediepolitiken. Det är därför viktigt att det förs en bred diskussion inför den kommande tillståndsperioden där många åsikter kan komma fram. Regeringen har emellertid ännu inte fattat beslut om vilka ytterligare frågeställningar som kan komma att ingå i beredningsunderlaget eller hur underlaget ska tas fram. Jag är därför inte beredd att lämna några besked om dessa frågor . 48 (): Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag inte tycker att det är så mycket till svar. Jag får svar på en av fyra frågor. Vi får inte veta om statsrådet tycker att det finns ett värde i en bred politisk uppslutning. Vi får inte ens veta om hon är villig att verka för det. Vi får inte reda på hur underlaget ska tas fram, och vi får inte reda på om det ska bli någon förändrad finansiering. Vad säger då statsrådet? Jo, det är viktigt att det förs en bred diskussion inte att det finns en bred uppslutning och då kan det komma fram olika åsikter. Det finns ingen önskan att lyfta fram olika åsikter i frågan. Det ser jag med viss oro på. Vi har haft en bred diskussion, en parlamentarisk utredning, som har lagt fram ett förslag. Om många saker blev den kommittén helt enig. Det viktiga var att man kom fram till att avtalsperioden borde göras längre. Bolagets oberoende och självständighet gentemot parlamentariska skiften och politiska påtryckningar borde stärkas. ansågs vara en lämplig avvägning. Den allra bredaste uppslutningen kunde vi få när vi kunde läsa i att vill göra public service smalare, men vassare. Det får vi nog höra mer om. Man säger vidare: Det finns ett nytt avtal som vi inte har ambitionen att riva upp. Vart tog den ambitionen vägen, undrar jag? Hur kommer det sig att det gick så fort och att den breda diskussionen plötsligt inte hade något värde? Ministern tar alltså inte fram att ett skäl för detta till exempel skulle vara att ompröva eller förändra den förda mediepolitiken. Ett förändrat finansieringssystem eller ett smalare uppdrag nämns inte alls, vare sig i budgetpropositionen eller i svaret. Statsrådet har ju varit med i kulturutskottet och skrivit flera motioner om hur public service ska göras smalare. Det bekräftades när blev statsråd och gick ut och talade om att någon idrott ska vi inte se på tv. Det har vi inte råd med. Då får man slå över till en reklamkanal. Det är ett välkänt faktum att och kulturministern drivit frågan att ersätta dagens licenssystem med en skattefinansiering. Statsrådet anger två skäl för den förkortade tillståndsperioden. Det ena är att den tidigare regeringen pekat på ett behov av att utreda hur ett effektivare resursutnyttjande skulle kunna ske. Det andra är att det i det rådande avtalet ingår en kontrollstation med utgångspunkt i olika omvärldsförändringar. Om man går till det som den tidigare regeringen sade och som blev beslut kan man läsa om det effektivare resursutnyttjandet att det handlade om att låta bolaget se över sina resurser och ingenting som kräver en halverad tillståndsperiod. Om kontrollstationen kan man läsa att public service-uppdraget skulle gälla oförändrat under hela tillståndsperioden, men kontrollstationen var det uppdrag som skulle läggas på . Är det någon dubbel agenda som jag inte riktigt förstår när statsrådet inte svarar på frågorna, hänvisar till vad den tidigare regeringen sade men gör något helt annat? Jag undrar: Vad är det egentligen som gäller? 49 (): Jag delar självklart oro när det gäller public service. Riksdagsbeslutet togs med samma breda majoritet som i presstödsfrågan. Det handlade om ett brett uppdrag till public service med en lång tillståndsperiod för att ge utrymme för mångfald och för att staten skulle hållas på en armlängds avstånd och värna public service i allmänhetens tjänst. Jag har hört vilka tankar ministern har med denna halverade tillståndsperiod. Kommer ministern att tillsätta en ny utredning med syfte att förändra public service-uppdraget eller finns det några andra tankar? Jag läser visserligen att ministern inte vill svara på det , men det vore bra att få en indikation. Jag ber också ministern att ta med sig det faktum att vi hade en väldigt bred uppslutning.