prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — I inget annat jämförbart land i världen har invandrare och flyktingar drabbats så hårt av arbetslöshet, socialbidragsberoende och utanförskap som i . Och i inget annat land har det politiska ledarskapet varit så handlingsförlamat som just här. I stället för att angripa orsakerna till den havererade flyktingpolitiken det vill säga en reglerad arbetsmarknad, bidrags- och skattefällor och ett institutionaliserat omhändertagande har välfärdsstatens ingenjörer vänt sitt eget misslyckande mot nykomlingarna. Med en ny politik och en ny regering ser jag med tillförsikt fram emot framtiden en politik där utgångspunkten numera är att människor är resurser, förmågor och möjligheter och med egen kraft ska forma sin egen framtid. De är inte ett hot, ett problem eller en kostnad. Det är glädjande att har fått en ny migrationspolitik där asylprocessen ska präglas av verklig humanitet, rättssäkerhet, effektivitet och individualitet. FN:s generalsekreterare skrev i : Alla som är angelägna om mänsklig värdighet borde motarbeta tendensen att invandrare görs till syndabockar för sociala problem. De flesta invandrare är strävsamma, modiga och beslutsamma. De vill inte åka snålskjuts. De vill ha en rimlig möjlighet för sig och sina familjer. Så skrev alltså . Det är precis det som migration i det stora hela egentligen borde handla om. Men den tidigare regeringen och LO har konsekvent visat en motvilja mot det öppna samhället där politiken utgår från principen om att alla människor är resurser, förmågor och möjligheter. I dagens är det mycket svårt att få arbetstillstånd. Dörren är i princip stängd för människor som vill komma till för att arbeta och bygga sig en framtid. Därför välkomnar jag regeringens mål och strävan mot en ökad arbetskraftsinvandring, inte bara för att människors möjligheter och vilja att flytta för att arbeta är en viktig faktor för ett lands ekonomi och välstånd utan också för att bejaka andra människor och deras kraft och förmåga samt tron på den öppna världen. Jag välkomnar att regeringen öppnar upp för flera vägar in i landet som regeringen värnar asylrätten. I en alltmer globaliserad och öppen värld är det nödvändigt att enskilda företag som har behov av arbetskraft med viss kunskap och expertis själva får avgöra om arbetskraftsinvandring är lösningen för dem. Om ett företag erbjuder en person utanför EU anställning borde också den personen få komma hit och bidra till sin egen välfärd. Ytterst är det bara den enskilda arbetsgivaren som kan avgöra hur stort företagets behov är och hur behovet ser ut, inte Ams och inte eller någon annan myndighet. behöver flera företagsamma människor från andra länder. Vi borde göra vårt bästa för att de ska kunna känna sig välkomna hit. Vi måste öppna för en invandring som leder till ett större företagande förutom en arbetskraftsinvandring. Arbetskraftsinvandring kan därför inte endast handla om befintliga företags eller kommande företags möjligheter att anställa kompetent arbetskraft, utan vi måste också uppmuntra den entreprenörsanda som finns hos de människor som finns här, hos människor som vill komma hit. En radikalt snabbare handläggning av asylärenden, tidigare kontakter med arbetslivet och en tidigare och bättre kartläggning och värdering av kompetens liksom en mer individuellt inriktad språkträning är några viktiga steg som måste tas. Jag hade önskat att utskottet skulle ta initiativ till en snabb lösning och en tillfällig lag om arbetskraftsinvandring å det snaraste för de gömda asylsökande som finns i vårt land just . Det skulle ha kunnat underlätta tillvaron och skapa en värdighet och en värdig tillvaro för de bortemot 13 000 gömda som finns i vårt land. Därför vill jag gärna uppmana ministern han har lämnat kammaren, men jag vet att han läser protokollet efteråt att överväga att ta med denna problematik och snabba upp arbetet med arbetskraftsinvandring just för gömda asylsökande liksom att överväga att ta med detta i det beredningsarbete som pågår. Jag hoppas på en snabb lösning för de gömda människorna. Det är min bestämda uppfattning att alla asylsökande är olika. Det som förenar dem är ett tragiskt förflutet. Men det är starka drömmande människor som vill starta ett bättre liv. Det är människor med kunskaper, förmågor och , och dem borde vi ta till vara. Jag välkomnar regeringens mål för ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring. Jag välkomnar också regeringens mål om en asylprocess som ska präglas av rättssäkerhet, effektivitet och individualitet. Svensk flyktingpolitik har havererat. Den tidigare förda migrationspolitiken har skapat mänskliga vrak. Solidaritet, humanitet, rättvisa och rättssäkerhet har blivit till tomma ord. Det innebär stora utmaningar. Dessa ligger på den nya regeringens bord. behöver en rättssäker och human flyktingpolitik och en generös och öppen arbetskraftsinvandring. Jag önskar den nya regeringen all lycka. 116 () replik: Det som sagts är egentligen ingenting som jag vill replikera på. Däremot vill jag ge dig en inbjudan till jag vet inte om du redan har fått en inbjudan då vi ordnar ett seminarium om just den här frågan. 117 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna att det ska röra innehållet i debatten. 118 () replik: Det handlar om det som talade om, nämligen just möjligheten att göra arbetskraftsinvandring möjlig och att i det inlemma detta med de gömda flyktingarna. Såvitt jag förstår är det vad skulle vilja. Är det rätt? 119 i (m) replik: Ja, det är precis det jag vill. Många av de människor som finns gömda i vårt land de 13 000 människorna har förmåga, kunskaper och erfarenheter och vill arbeta. Därför är det viktigt, tror jag, att nu snabba på processen med arbetskraftsinvandring för de här människorna så att de snabbt kommer ut i arbetslivet och finner en legal tillvaro. 120 () replik: Jag tackar för det svaret och önskar dig välkommen . (i (m): Tack!) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Några följdändringar med anledning av ny kriminalvårdslagstiftning Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU4 Några följdändringar med anledning av ny kriminalvårdslagstiftning (prop. 2006/07:9). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2006/07:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2006/07:1 delvis). 121 (): Fru talman, ärade ledamöter och åhörare på läktaren! Jag har äran att introducera en mycket intressant och viktig debatt, debatten om kommunikationer. Utgångspunkten för det vi ska fatta beslut om är trafikutskottets betänkande med anledning av utgiftsområde 22 i regeringens förslag till budgetproposition. Kommunikationer omfattar väldigt mycket som påverkar våra liv. Betänkandet innehåller också alla sorters trafik möjligen utom Fuglesangska luftfärder. I övrigt gäller det all trafik men också IT, elektronisk kommunikation och post. 33,9 miljarder är den ram som vi här i har fattat beslut om att området omfattar. Merparten av detta, ca , går till byggande och underhåll av både vägar och järnvägar. I det betänkande som vi ska diskutera finns tre reservationer och fem särskilda yttranden från Socialdemokraterna, . Dessutom finns det ett stort antal motionsförslag som handlar om upprustning och utbyggnad. Särskilda vägar och järnvägssträckningar pekas ut och satsningar i vissa regioner lyfts fram. Motionsförslagen visar vilket enormt intresse och engagemang som finns för upprustning och utbyggnad av infrastrukturen. Men vad som ska genomföras och hur och när det ska genomföras måste vara föremål för den långsiktiga planering som förs i trafikverken, regionerna och länen. Att motionsförslagen avstyrks i betänkandet ska alltså inte tolkas som att utskottet motsätter sig de förslag som lyfts fram. Tvärtom förutsätter utskottet att syftet med ett flertal motionerna kommer att tillgodoses. I betänkandet kan vi också konstatera att har efterlyst ett utvecklingsarbete som leder till tydligt uppställda mål som är lätta att följa. Vi välkomnar därför att regeringen har för avsikt att se över de transportpolitiska målen. Med i betänkandet finns också ett utskottsinitiativ för att möjliggöra en fortsättning med trängselskatt i . Utskottet har konstaterat att regeringen inte har något bemyndigande att ge ett sådant uppdrag. Därför föreslår vi att ger regeringen ett sådant bemyndigande. Jag vill också nämna att utskottet föreslår att anvisas för att trygga funktionshindrades behov av telekommunikationer och posttjänster. föreslås till för att upprätthålla grundläggande kassaservice i hela landet. kan vi i betänkandet konstatera att Posten mycket väl uppfyller minimikraven för befordringstider. Det är ju glädjande så här i julkortstider. Med de orden överlämnar jag ärendet till mina kolleger här i kammaren och hoppas på en jordnära och respektfull debatt. 122 (): Alla ska med. Det var Socialdemokraternas motto på kongressen och det gäller även . Vi tar ansvar för helheten och vi tror på generella politiska reformer som ger förbättringar åt alla, inte bara vissa. Jag säger detta för att på en gång göra de ideologiska skillnaderna tydliga de skillnader som står som en mur mellan oss och den borgerliga regeringen. Vi vill fortsätta att satsa på infrastrukturen. Det befintliga väg- och järnvägsnätet ska kvalitetssäkras och nya satsningar göras. Dessa investeringar kräver långsiktighet och samarbete mellan lokal, regional och nationell nivå. På orter där företag fattar beslut om nya investeringar är möjligheten till goda kommunikationer avgörande. Därför ser socialdemokratin infrastrukturen som en strategisk resurs och kommer att använda den för att möta framtidens strukturomvandling. Vi vill öka väginvesteringarna och finansiera dem på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Vi vill se satsningar som knyter ihop med nya växande marknader i våra grannländer och i övriga . Här spelar inte minst flyget en viktig roll. Vi vill också att en nationell strategi ska tas fram för att utveckla strategiska hamnar. Kollektivtrafik ska ha hög tillgänglighet och erbjuda rimliga priser som ger förutsättningar för ett jämställt och jämlikt resande. SJ, och är viktiga aktörer som ska agera för effektiva och långsiktigt hållbara trafiklösningar. Möjligheterna att pendla med buss, pendeltåg, tåg och färja över större regioner behöver förbättras för att utvidga arbetsmarknaden för människor. Detta är viktigt särskilt kring större orter, men också i glest befolkade områden. Staten och trafikhuvudmännen måste här ta ett gemensamt ansvar också beträffande kostnader och verksamhet så att de följs åt. ekonomi är god, mycket tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politik som den socialdemokratiska regeringen fört . Därför vilar nu ett stort ansvar på den borgerliga regeringen att ta ett samlat och långsiktigt grepp över investeringarna i infrastrukturen. Vi socialdemokrater vill tillföra ytterligare medel för väsentliga infrastruktursatsningar också på vägsidan. Därför vill vi med vårt budgetförslag öka amorteringen på lån vi tagit för tidigare infrastrukturinvesteringar och på så sätt få loss drygt 1 miljard . Någon motsvarande satsning på infrastrukturen kommer inte den borgerliga regeringen med i sitt budgetförslag. De har i princip kopierat vår socialdemokratiska budget från . Ska vi tolka det som att den borgerliga regeringen är nöjd med vår politik? Under har de som bildar regeringsunderlag beklagat sig över den svenska infrastrukturens tillstånd. Otaliga gånger har röster höjts om bristande underhåll och uteblivna investeringar. när de har fått chansen att presentera sin budget lyser alla dessa tidigare så vackra ord om att tillföra infrastrukturen ytterligare resurser med sin frånvaro. Inte någonstans kan man läsa om de extra 4 miljarder till vägsatsningar som utlovade så sent som i valrörelsen. Jag tolkar den näst intill kopierade budgeten som att regeringen är helt oenig när det gäller vilka satsningar som ska göras på infrastrukturen. Här får tydligen krav på mer pengar till vägar stå tillbaka. Var blev den satsningen av? Frågan är ställd till . Det här visar knappast på skillnaderna mellan de politiska alternativen. Det är ingen hjälp till väljarna direkt, bara svek från . Därför vill jag peka ut några saker som verkligen visar var skiljelinjen går. Privatiseringen av trafikförsäkringen som högerregeringen nu driver igenom är ett exempel. Denna fråga tydliggör alternativen i svensk politik. Den är ideologisk. Den berör den enskildes privatekonomi och den har bäring på statsfinanserna. Anknytningen till den transportpolitiska och trafikpolitiska sektorn är stark. Förslaget bygger på att den som skadas i en trafikolycka inte längre ska omfattas av den solidariskt finansierade sjukförsäkringen. I stället ska sådana skador täckas av den privatfinansierade trafikförsäkringen som alla som har bil ska betala. har räknat ut att enbart den delen av förslaget skulle göra att premien som var och en av oss betalar skulle fördubblas. För riskutsatta grupper talar vi om summor på upp emot . Unga killar i och unga killar i är två exempel på riskutsatta grupper. Ovanpå detta lägger högerregeringen en helt ny straffskatt på bilisterna. Det sker i form av en särskild avgift som bland annat ska täcka tidigare års trafikskador. På så vis vill man göra en besparing på hela , som ska tas direkt ur bilägarnas plånböcker. Det motsvarar en höjning av bensinpriset med i genomsnitt. Det ska tilläggas. Med detta inleder den borgerliga regeringen nedmonteringen av den generella välfärden. Som socialdemokrat ser jag på privatiseringen av trafikförsäkringen med bestörtning för jag ser vart denna utveckling kan leda. Det är en hänsynslös klasspolitik som regeringen nu inlett. Klyftorna kommer att öka mellan dem som har och dem som inte har. säger den borgerliga regeringen nej till kollektivtrafiksatsningen i . Försöket med miljöavgifter, eller trängselskatt som den också kallas, ledde till bättre luft för invånarna när antalet bilar på gatorna minskade. Arbetsmiljön för alla yrkestrafikanter förbättrades radikalt och det blev en rejäl satsning på kollektivtrafiken med direktbussar med mera. Hela satsningen fungerade bättre än vad någon kunde hoppas och opinionen vände från skeptisk till entusiastisk. säger regeringen ja till att införa trängselskatt. Det är glädjande att de kommit till insikt i denna så viktiga miljöfråga i . Men inget av dess intäkter ska gå till kollektivtrafiken utan bara till vägar. Vi frågar oss varför, och frågan bör ställas till . Vi ser det som ett allvarligt svek mot stockholmarna som väntat sig stora investeringar i ny och modern kollektivtrafik. är det inte bara vi som ser det som ett allvarligt svek, utan i är lika upprörda över regeringens påhitt men tvingas väl böja sig för . är de inte bara på detta område som högern upprör storstadsborna, utan det gör också planerna på en tunnel för tågtrafiken genom centrala , den så kallade , som är fördröjd av regeringen. Detta är ännu ett exempel på ett underligt utspel av färska ministrar. Alla kommuner i och alla de fem länsstyrelserna i hade lyckats ena sig om förslaget alldeles oavsett partifärg och regeringen gav grönt ljus . lägger den borgerliga regeringen i bromsen. Är det ännu ett bevis på den borgerliga fientligheten mot vanligt folks behov av kollektivtrafik, av pendeltåg och fjärrtåg? Till denna debatt kommer att återkomma. har vi haft en helt unik samhällsdebatt om klimatet på jorden. Mer än står det klart att en ansvarsfull miljöpolitik också är en ansvarsfull trafik- och transportpolitik. Transportsektorn står för av de svenska koldioxidutsläppen. Två tredjedelar av dessa utsläpp kommer från vägtrafiken. Det talar för att ska fortsätta att satsa på en utveckling av tåg och järnväg, av moderna trafiknoder där gods kan växlas från båt till tåg i så stor utsträckning som det bara är möjligt. träffade jag, tillsammans med ordföranden i miljö- och jordbruksutskottet, representanter från de ledande bränsleföretagen och biltillverkarna i . Vårt land är världsledande när det gäller att framställa miljövänliga bilbränslen och att tillverka gas- och etanolbilar. Mellan dessa företag råder stark konsensus om att den här utvecklingen ska fortsätta, och det är mycket glädjande. Jag hoppas att få se samma positiva utveckling när det gäller lastbilarna. Transporterna med lastbil är många och långa i och är nödvändiga för en positiv tillväxt i hela landet. Ska vägtrafikens andel av koldioxidutsläppen minska är det nödvändigt att även transportsektorn tar ett större miljöansvar än . Den moderatledda regeringen sorterar människor redan på lågstadiet, privatiserar generella försäkringar, köpslår med människors oro och försämrar tryggheten. Regeringens skattesänkningar ska betalas av arbetslösa och sjuka med sänkta ersättningsnivåer och försvåra situationen för dem som saknar inkomst eller är långtidssjuka. Frågan som kan ställas är vad skattesänkningarna innebär för investeringar i ny infrastruktur och i kvalitetssäkring av den befintliga. Det blir ett kallt och otryggt där det inte ens blir några nya vägar att åka på för dem som har råd att köra bil. Avslutningsvis, fru talman, har vi socialdemokrater i partimotion 2006/07:Fi244, Alla ska med, gett vår syn på inriktningen av politiken. Våra förslag syftar till att utveckla hela och att ge alla som bor här del av den goda ekonomiska utveckling som politiken under tidigare mandatperioden har lagt grunden för. Vi vill bygga vidare på den generella välfärdspolitiken. Vi motsätter oss försämringar för de människor som redan hamnat i svårigheter. Med andra ord har vi en sammanhållen politik för ett sammanhållet . Vi socialdemokrater vill att alla ska vara med. Så enkelt är det. Jag yrkar avslag på förslaget i betänkandet och bifall till reservation nr 3. I detta anförande instämde , , , , och (alla s). 123 (): Vi från Vänstern deltog tillsammans med Socialdemokraterna och i framtagandet av propositionen Moderna transporter. När den lades fram fick vi ett ganska stort erkännande från olika branschorganisationer, fackliga organisationer och så vidare, som tyckte att det var en ganska förutseende och framåtsyftande politik, medan de borgerliga politikerna hävdade att det bara var luft, att det bara var utredning på utredning och vision på vision. Man kan väl säga att det är ungefär vad ni nu gör när ni får lägga fram ert eget budgetförslag på trafikområdet. Det är inte speciellt mycket nymodigheter ni kommer med. Det ni dock gör är inte heller något nytt under solen. Ni bestämmer er för att satsa mer på väginvesteringar i stället för på järnväginvesteringar, till exempel. Det ska bli mycket intressant att se hur ni ska kunna förena detta med det som står på andra sidor i propositionen, nämligen en miljösatsning som tar hänsyn till en ekologiskt hållbar utveckling. Vi har i tidigare debatter fått höra Moderata samlingspartiet hävda att det i princip inte finns några transporter som är problematiska. Jag tror att ni är ganska ensamma om den åsikten även i den här kammaren, om man skulle höra diskussionerna bakom kulisserna. presenterar en heltäckande budgetmotion med en helt annan inriktning för den ekonomiska politiken än den som regeringen presenterar i sin budgetproposition. Vi avvisar regeringens politik som bygger på skattesänkningar ämnade att gynna de redan gynnade, att de rika ska bli ännu rikare. Precis som tar upp omfattar det även trafikområdet. Det pågår nu en ganska intensiv diskussion och ett ifrågasättande av just privatisering av trafikförsäkring, som vi inte ska diskutera . Men jag vill bara nämna att även vi i är djupt kritiska till denna överflyttning. Vi ser det som ett första steg mot att var och en ska ta hand om sina problem. Vi accepterar inte det synsättet. Vi vill stå för en generell välfärdspolitik. ska jag till borgerlighetens heder säga att det inte var något som man mörkade i valrörelsen, utan man var ganska tydlig med att man skulle göra det här. Däremot var man kanske inte lika tydlig med vad det faktiskt skulle innebära i kostnader för den enskilde trafikanten. Vårt förslag till utgiftsramar på utgiftsområde 22 ligger faktiskt något högre än regeringens. Men eftersom finansutskottet fastställer ramar och vi ligger över ramarna, kan vi tyvärr inte yrka på vårt förslag. Jag kan ändå redovisa i korthet vad det går ut på. Till skillnad från regeringen vill vi vänsterpartister satsa mer på kollektivt resande, mer på järnväg och relativt sett mindre på väg. Vi lägger till exempel tillbaka 50 miljoner som majoriteten drar bort från . Vi motsätter oss nedskärningar av banunderhåll, alltså på järnvägssidan, med 160 miljoner , som vi tycker är helt fel väg att gå. Även om många spår runtom i landet är lågtrafikerade , kostar det väldigt mycket att försöka lägga tillbaka spåren om man vill satsa på spårbunden trafik , vilket vi tror är nödvändigt, inte minst på godssidan. Därför bör dessa sträckor säkerställas. Vi avsätter 1 miljard för att säkerställa att dessa banor inte läggs ned. Vi vill dessutom tillföra 2 till förbättrat banunderhåll för att se till att undvika de förseningar som finns i tågtrafiken. Det krävs alltså kraftfulla satsningar för att vi ska få en bra och väl fungerande spårtrafik. Ofta beror förseningarna på att underhållet är bristfälligt. Därför måste man åtgärda bristerna i stället för att bara gnälla och tycka att det är allmänt tråkigt med en järnvägstrafik som inte alltid fungerar som den ska. Vi lägger också pengar visserligen mindre summor på sjöfarten. Vi påpekar att sluss är viktig både ur trafiksynpunkt och ur miljösynpunkt. Förslaget om 70 miljoner i ett första steg avslås, även om jag kan konstatera att utskottsmajoriteten i sin text är ganska positiv. Man kan därför hoppas att även den borgerliga sidan till slut kommer att inse att det krävs åtgärder för att säkerställa denna farled, både ur trafiksynpunkt och ur miljösynpunkt, så att det kan bli en riktig avrinning ut i havet från våra sjösystem när regnet öser ned. Vi vill också satsa rejäla summor på kollektivtrafiken. Här måste samhället återta kontrollen över trafiken och säkerställa att alla människor i landet ska kunna ta sig fram, inte bara om man bor i de största eller större städerna. Vi vill också satsa på kollektivtrafiken eftersom det visat sig att kvinnor i större omfattning än män nyttjar kollektivt resande. Då är det rimligt att man, om man står för mer jämställdhet, även inom trafikpolitiken ser till att gynna kvinnors resande. Det gör man om man stöttar och bygger ut kollektivtrafiken. Vi gör en mindre satsning också på glesbygdstrafik. Det är viktigt att man även i glest befolkade delar av landet kan ta sig fram, inte minst kollektivt. När det gäller den stora satsningen talar vi om för kollektivtrafiken, 750 miljoner 2008 och 1 miljard 2009. Vi ser alla att transportsystemen står inför stora förändringar, och då krävs det ett teknikskifte, alltså att vi går från olja och andra fossila bränslen till mer miljövänliga, förnybara drivmedel. Vi satsar därför på för att de ska kunna ta fram och vidareutveckla olika forskningsprojekt i den riktningen. Vi konstaterar att det talas om någon typ av miljöbilspremie och andra satsningar från den borgerliga regeringens sida, men vi ser väldigt få konkreta förslag. Det som vi tidigare anklagats för gör de nu själva, nämligen pekar och säger att vi ska lösa dessa problem . Vi hoppas att det verkligen kommer någon typ av konkreta förslag och att man inriktar stödet inte bara på att människor ska köpa miljöbilar utan på att det också ska bli ekonomiskt mer lönsamt att tanka bilarna med ett förnybart bränsle. Det är ju ingen vits att köra en miljöbil om man tankar den med bensin. Därför behöver skattesatserna ses över och man måste fundera på hur man till exempel beskattar bensin och diesel kontra etanol, biogas och så vidare. Dessutom behöver de frågorna drivas internationellt.