prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Talmannen meddelade att direktör anhållit om entledigande från uppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Meddelande om val Talmannen meddelade att val av till riksrevisorerna och skulle äga rum . 4 § Anmälan om val av ordförande och vice ordförande i svenska delegation Talmannen anmälde att () utsetts till ordförande och () till vice ordförande i svenska delegation . 5 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att tisdagenden skulle arbetsplenum äga rum efter interpellationsdebatterna. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:124 Till Interpellation 2006/07:124 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på tjänsteresor under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 2006/07:127 Till Interpellation 2006/07:127 Hästnäringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 2006/07:131 Till Interpellation 2006/07:131 Klusterbomber av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på tjänsteresor under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:SkU8 8 § Försvar samt beredskap mot sårbarhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2006/07:FöU1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (prop. 2006/07:1 delvis). 1 (): ska kammaren behandla försvarsutskottets betänkande Försvar samt beredskap mot sårbarhet . Inom utgiftsområde 6 föreslås ett anslag om 44,2 miljarder. Dessa delas upp enligt följande: till området Totalförsvar 40,2 miljarder, till området Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 3,6 miljarder samt till kärnteknisk säkerhet och strålningsskydd 0,3 miljarder. Det största utgiftsområdet, Totalförsvar, består i sin tur av verksamhetsområdena Det militära försvaret och Det civila försvaret. I Det militära försvaret ingår anslag till verksamheter som bedrivs av Försvarsmakten, , , , samt . Till Det civila försvaret hör verksamheter som krisberedskap som byggs upp för fredstida kriser. har tidigare beslutat om mål för området Totalförsvar. Målet är att bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp samt värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Utifrån de ställda målen blir det naturligt att de internationella insatserna utgör en viktig del av svensk säkerhets- och utrikespolitik, liksom försvaret av vår egen självständighet med försvar av landets gränser. I anslaget till Försvarsmakten ökas tilldelningen till fredsfrämjande trupper. Det finns ett stort behov av internationell kris- och konflikthantering där har gott rykte och efterfrågas. Men insatserna till internationella trupper är också viktiga för uppbyggnaden och utvecklingen av vår nationella försvarsförmåga. Regeringen föreslår en ökning av anslaget med , vilket ger ett totalt anslag om 2,1 miljarder. Socialdemokraterna har här en avvikande mening och vill anslå 400 miljoner mindre än regeringen. Det är ett enigt utskott som ställer sig bakom det fortsatta arbetet att utveckla styrformerna med en tydligare anslagsstruktur med flera anslag för att göra det lättare att ta ställning till hur medel inom det militära försvaret ska användas. En början är uppdelningen av materielanslaget i två anslag. Till hela budgeten finns från yrkanden om en minskning av anslaget med 3,9 miljarder och från med 900 miljoner. I betänkandet finns också 31 motionsyrkanden, 14 reservationer 1 från Socialdemokraterna och 13 från med bifall av på 3 av dessa och 2 särskilda yttranden. I och med det överlämnar jag ärendet till dagens debattörer. 2 (): Först av allt vill jag hälsa försvarsministern välkommen till budgetdebatten. är militärt alliansfritt, och grunden till att vi har ett försvar är fortfarande att vi ska kunna försvara här hemma. ser vi inget militärt hot direkt mot från en annan stat, men framtiden kan ingen av oss sia om. Därför måste vi behålla och utveckla en grundläggande försvarsförmåga. För att det ska fungera måste vi också avsätta resurser till forskning och till teknikutveckling här hemma. Men de förmågor som vi skapar för försvaret av ska också vara användbara internationellt. stärker vi säkerhet bäst genom att verka internationellt, och därför är det också de internationella insatserna som utgör de prioriterade operativa uppgifterna. Vi vill göra vårt land rustat för att kunna bidra i internationella insatser för fred och för säkerhet. I den budget som debatteras ser vi att omvandlingen av det svenska försvaret ska fortsätta. Vi vill se ett effektivare insatsförsvar med förmåga att verka både i och utomlands, över hela skalan från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser. Vi vill också ge EU ökad kapacitet för internationell krishantering i enlighet med . Den borgerliga regeringens första budget på det försvarspolitiska området är i mycket identisk med det budgetalternativ som den socialdemokratiska regeringen hade påbörjat före den borgerliga regeringens maktövertagande. Därför kan jag alltså börja med att konstatera att den borgerliga regeringen ställer sig bakom mycket av den förda socialdemokratiska försvarspolitiken, trots att borgarna valde att bryta samarbetet om svensk försvarspolitik i samband med försvarsbeslutet . Med facit i hand kan vi ändå konstatera att samsyn i stort sett trots allt råder inom försvarspolitiken, och jag välkomnar det. På några punkter skiljer sig ändå vår politik. I förhållande till försvarsbeslut ökar den borgerliga regeringen anslagen till internationella fredsfrämjande insatser med . Dessa 400 miljoner i den totala budgeten det vill säga ökning välkomnas säkert av Försvarsmakten, men det är väl ändå ingen som tror att det räcker till så mycket snabbare omställningsarbete, ytterligare beredskapssättningar eller flera internationella insatser. har vi socialdemokrater fört över resurser från försvarsbudgeten till polisen, till kriminalvården och till övriga rättsväsendet för att också stärka inre säkerhet. Det har varit en medveten politik. Hotbilden mot har förändrats, och många av dagens hot mot vårt samhälle kan inte mötas med militära insatser. Att leva i en säker värld handlar också om att uppleva trygghet här hemma. Den förändrade hotbilden måste också avspeglas i fördelningen av resurser. har regeringen slagit in på den motsatta vägen och överför resurser från den inre säkerheten till den yttre, och det menar vi socialdemokrater är fel väg att gå. En annan del i den borgerliga regeringens försvarsbudget som vi socialdemokrater reagerar på är fastlåsningen vid 2 000 soldater i utlandstjänst. Sedan 2004 års försvarsbeslut har ambitionen varit att Försvarsmakten ska kunna delta i två insatser av bataljonsstorlek och med mindre förbandsenheter i tre insatser. Det är omkring 2 000 soldater, så ambitionen är densamma. Men att låsa fast sig vid en exakt siffra är fel. Det måste alltid vara kvaliteten och inte den exakta kvantiteten som ska vara styrande för det svenska internationella deltagandet. Svenskt deltagande i internationella insatser är en viktig del både i svensk utrikespolitik och i säkerhetspolitiken här hemma. Med anledning av regeringens förslag till budget för har vi socialdemokrater lämnat en gemensam motion som behandlas i finansutskottet. Utöver den vill jag yrka bifall till reservation 13 i detta betänkande, därför att det finns all anledning att ta arbetet för ökad beredskap och ökad säkerhet här hemma på stort allvar. Erfarenheterna av översvämningar, stormar, kraftiga snöväder, långa elavbrott och mycket annat visar ett ständigt behov av att det offentliga måste kunna samarbeta och samverka till gagn för oss alla. Gränser mellan allvarliga olyckor och extraordinära händelser har blivit alltmer diffus. Vi socialdemokrater vill ta ett helhetsgrepp om beredskapsfrågorna också här hemma. Vi vill se en delvis ny politik när det gäller förebyggande säkerhetsarbete i . I det säkerhetsarbetet är inte bara de statliga myndigheterna en viktig del utan också det civila samhället och alla våra frivilligorganisationer. är på många sätt unikt då det gäller svenska kvinnors och mäns vilja att inte bara göra något extra för sin egen skull utan också vara beredda att göra något för andra och arbeta ideellt så att också andra får glädje av det. Också det gör vårt land tryggare och mindre sårbart. Det visar också på ett konkret sätt det behov av samarbete och samverkan som finns mellan försvaret och det civila samhället, inte bara då det gäller insatser från enskilda kvinnor och män utan också då det gäller synergieffekter av forskning och utveckling inom försvaret. Den forskning som oftast startat inom försvarsindustrin har också lett till imponerande framgångar inom svensk fordonsindustri och telekomnäring, för att ta några exempel. För ett litet land, med nio miljoner invånare, är det naturligtvis viktigt att man har de synergieffekterna. Det finns därför all anledning att känna oro inför den forsknings- och arbetsmarknadspolitik som den nuvarande regeringen vill föra. Skulle den bli verklighet missas den samverkan som burit så många framgångar med sig. Vi motsätter oss en sådan utveckling. I detta anförande instämde och (båda s). 3 (): Herr talman, ledamöter, försvarsministern och åhörare! presenterar i sin budgetmotion en helt annan inriktning för den ekonomiska politiken än vad riksdagsmajoriteten fattat övergripande beslut om. Vårt budgetalternativ avvisar regeringens politik som bygger på skattesänkningar som tillfaller de mest gynnade, på folkflertalets bekostnad. Vi avvisar de kraftiga försämringar som regeringen föreslår, särskilt på arbetsmarknadspolitikens område. presenterar en omfattande reformbudget för jobb, rättvisa, miljöomställning och jämställdhet. Detta gäller alla områden, även det område som vi nu debatterar, försvar och beredskap mot sårbarhet. Krig och konflikter inom och mellan länder har krävt mer än 5 miljoner människors liv under det senaste årtiondet. har anslutit sig till FN:s millenniemål om en halvering av världens fattigdom till 2015. Att bekämpa fattigdom och orättvisor via humanitärt bistånd, insatser för att säkra rent vatten, hälsovård, utbildning och samarbete i demokrati- och rättssäkerhetsfrågor är långt viktigare redskap för att förebygga konflikter och krig än att öka vapentillverkning och militära insatser via internationell handel och militärt samarbete. vapenexport bidrar kraftigt till upprustningen. är världens åttonde vapenexportör åttonde i världen! De militära utgifterna i världen är astronomiska. Enligt räcker en tiondel av dessa resurser till att göra millenniemålen uppnåeliga. Det förutsätter att de rika ländernas bistånd fördubblas eller att flera följer och exempel. De fick årets , som delades ut i i går. Fredspriset gick till byabanker i som ger mikrolån till kvinnor så att de kan skapa en egen framtid, starta egna företag med ytterst små medel. Dessa lån har hjälpt miljontals kvinnor och barn ur förnedring och fattigdom. Kvinnorna får makt över sina egna liv och kan ta ansvar för sina barns framtid. kräver i likhet med en rad organisationer som , Svenska Freds, , Svenska Röda Korset, med flera att all vapenexport till krigförande och människorättskränkande länder ska upphöra. Vapenexporten borde överensstämma med utvecklingspolitiken ska inte ge bistånd med ena handen och sälja vapen med den andra. ska vara alliansfritt. Här är vi överens. ska inte vara medlem i Nato, inte nu och inte . Det är med djupaste oro som vi ser hur och det svenska försvaret på flera områden knyter sig närmare Nato, EU, och liksom andra länder inom det militärstrategiska området och med vapenexporten. handel och militära samarbete med diktaturer och krigförande länder måste upphöra. Vi ska inte tumma på vapenembargot mot . Vi måste avbryta u-båtssamarbetet med . Nato gör varken eller världen säkrare. har förutom sina egna kärnvapen placerat ut 480 taktiska kärnvapen i sex europeiska Natoländer. Kärnvapenupprustningen i världen är ett faktum. Vad gör och den för att förmå och kräva att kärnvapenbärande länder nedrustar och avvecklar kärnvapen inom EU? Vi anser att den globala vapenhandeln är ett stort säkerhetsproblem. Det måste vara strikt militära behov som vägs in inför en anskaffning av materiel, inte industripolitiska konsekvenser och exportmöjligheter med hjälp av generösa avtal, kraftfull marknadsföring och exportstöd. Regeringen föreslår att resurserna till internationella insatser ska öka. Det förslaget avvisar . Regeringens förslag innebär en ökning med 600 miljoner, varav 200 miljoner är överföring från annat anslag. motsätter sig ökningen med 400 miljoner, som satsningen innebär. Vi föreslår dessutom besparingar när det gäller materielbeställningar. Försvarsmakten behöver kvinnorna och kvinnornas kompetens. föreslår därför i vårt budgetalternativ en omfördelning på till den pågående jämställdhetsintegreringen. Dessa resurser blir ett viktigt tillskott för utbildning och för en snabbare omställning inom Försvarsmakten till en jämställd organisation. Försvarsmakten måste bli mer jämställd och en arbetsplats som inte trakasserar någon på grund av kön, etniskt ursprung eller sexuell läggning. Samma krav ska naturligtvis gälla all verksamhet inom det civila området, inom polisväsende, rättsväsende, utbildning och vård. För att på allvar göra Försvarsmakten jämställd är en viktig åtgärd att utöka totalförsvarsplikten till att gälla även kvinnor. är motståndare till upprättandet av den nordiska snabbinsatsstyrkan, eftersom det utgör ett led i EU:s militarisering. Men, förutsatt att dagens långtgående planering av den nordiska snabbinsatsstyrkan fortsätter är vi angelägna om att som ledande nation i utvecklandet av EU:s snabbinsatsstyrka tar ansvar för att implementera resolution på ett tidigt stadium. Alla svenska insatser måste alltid föregås av ett beslut från FN. har undertecknat resolution från om att öka kvinnors deltagande i allt arbete med att förebygga, hantera och lösa väpnade konflikter. I anslutning till sexårsdagen av resolution höll säkerhetsrådet en debatt på temat kvinnor, fred och säkerhet. representant beskrev i sitt tal de reella åtgärder och åtaganden som gjorts från svensk sida, bland annat den svenska nationella handlingsplanen för implementeringen av resolution . har även lagt fram ett förslag i FN om tillsättandet av civila observatörer i konfliktområden avsett att indirekt leda till en ökning av deltagandet av kvinnor i fredsbevarande operationer. Detta är bra exempel på hur vårt försvar ska öka kvaliteten och satsa mer resurser på konfliktförebyggande och fredsbevarande insatser. borde vara världsledande i sådant arbete. I stället för att vi ökar våra insatser i militära operationer i andra länder behöver vi skapa nya ekonomiska resurser för att stödja och underlätta för alla miljontals människor som befinner sig på flykt från sina länder och som befinner sig i flyktingläger under hemska förhållanden. Världen har sagt att inte får inträffa igen, men förmågan att stödja människor som flyr undan våldtäkter och dödsskjutningar i är avskräckande. Vår forskning och vår spetsteknologi bör inriktas på att förstärka områden inom medicin, bioteknik, vatten- och matförsörjning, skydd mot värme och kyla, miljöteknik, energi och telekommunikationer i katastrofområden. borde vara världsledande inom freds- och konfliktforskning. Vi behöver ställa om delar av vår försvars- och säkerhetspolitik. Svensk försvars- och säkerhetspolitik måste få mer öppenhet och större folklig förankring. Ett bidrag till detta är flera värnpliktiga och behållande av hemvärn och frivilligorganisationer. Försvaret måste bli mer kostnadseffektivt, och resurser bör omfördelas till civil katastrofberedskap och förstärkning av institutioner, till exempel , , räddningstjänst, för att stärka vårt skydd och vår beredskap mot svåra olyckor. anslagsförslag inom utgiftsområde 6 uppgår till en lägre summa än den som regeringen föreslår. Formellt kan det alltså tas upp till behandling. Vårt budgetalternativ ska ses som en helhet, och därför deltar vi inte i detta beslut utan lämnar ett särskilt yttrande till betänkandet. Jag står givetvis bakom våra reservationer, och jag yrkar bifall till reservation 10. 4 (): Vi har fem riksdagspartier som är i stort sett överens om svensk försvarspolitik. Endast har tagit fram ett oppositionsförslag. Man skulle kunna tro att vi är stolta över detta, men personligen är jag rätt bekymrad över en opposition som är så passiv som den är. På den ena sidan finns Socialdemokraterna och . De har inte kraft att lägga fram egna partimotioner om försvaret. Det finns endast några särskilda yttranden och några enstaka motioner från socialdemokratiska riksdagsledamöter och någon från . För mig som är ny i är det obegripligt att det största oppositionspartiet kan vara så passivt inför en sådan proposition. Kan det bero på att propositionen i och för sig, som sade, till är en fortsättning på den politik som Socialdemokraterna lade fram tidigare? Eller är det något annat? På den andra sidan har vi en regering som lägger fram en proposition där det finns en del att önska. Jag ska strax återkomma till detta. Vårt militära försvar ska i samverkan med civila myndigheter bevaka gränser samt ha incidentberedskap och förmåga att anpassa sig till omvärldsförändringar. Vi ska ha ett försvar anpassat i första hand efter FN:s behov där vi ska möjliggöra humanitär hjälp samt skydda människor mot våld och övergrepp. Dessa behov kommer tyvärr inte att minska utan snarare tvärtom att öka. Beviset för det påståendet ser vi runtom i världen . Med anledning av det är det obegripligt att Socialdemokraterna och inte accepterar regeringens förslag just för ökade resurser för fredsbefrämjande insatser. Socialdemokraternas särskilda yttrande ger två bilder. Å ena sidan säger att behovet av internationella insatser och fred och säkerhet ökar. Ni håller med om det. Å andra sidan målar Socialdemokraterna upp en bild som inte utesluter ett väpnat angrepp mot . Det finns en mening om det. Jag är förvånad över just den meningen. Satsar ni hellre på den inre säkerheten i stället för att lägga resurser på den yttre? Det är det som stärker svensk trygghet. Vi är överens med regeringen om att vi ska satsa just på de internationella insatserna, men vi är inte överens om hur vi ska finansiera dessa. Regeringen föreslår att pengarna tillförs den internationella verksamheten. Vi menar att pengarna ska tas inom ram. viljeinriktning är klar. Vi vill fortsätta att spara på det militära försvaret, inte genom att osthyvla fram besparingar utan genom att göra ordentliga besparingar på materielanslaget. Vi vill på allvar prioritera just de internationella verksamheterna. Därför har vi också lagt fram ett sparförslag på 500 miljoner på materiel och anläggningar jämfört med regeringens förslag och ytterligare 400 på det anslag som heter 6:1. Sammanlagt blir det en besparing på . ser, precis som sade, med stor oro på att tillåter export av krigsmateriel till länder i krig där grova kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer. har fördubblat vapenexporten . Fördubblingen av svensk vapenexport har skett som har pågått. Det är ett krig som den förra regeringen, med i spetsen, sade var ett brott mot folkrätten och ett agerande mot FN-stadgarna. Trots dessa hårda ord från har exporten av svensk krigsmateriel fortsatt. sålde krigsmateriel för till 55 länder. Det är den högsta siffran i modern tid. ligger på plats 11 av de 15 länder som står för av vapenexporten i världen. Räknar vi per capita, per person, leder vi. Vi är den största exportören av vapen räknat per person. kräver ett stopp för exporten av krigsmateriel till bland annat , och andra krigförande länder. I stället för att minska exporten av krigsmateriel lägger regeringen fram ett förslag som troligtvis kommer att öka exporten ännu mer. Regeringen skriver i propositionen att regeringen tidigt vill väga in exportmöjligheter som en faktor i materielförsörjningen. Exportmöjligheterna bör också beaktas och lyftas fram vid deltagande i internationella fora, exempelvis inom ramen för (). avvisar detta med kraft. Det måste vara strikt militära behov som vägs in inför en anskaffning av materiel, inte inrikespolitiska eller regionalpolitiska syften. Jag förväntar mig att den nya regeringen skyndsamt lämnar en proposition om vapenexport som är anpassad till de nya utmaningar vi står inför . Vi anser också att frågan om internationell övningsverksamhet måste omfattas av strategin så att ett samlat grepp kan tas om verksamheten. Jag tänker till exempel på vilka övningar som ska prioriteras. Finns det några speciella kriterier för vilka länder ska kunna öva tillsammans med eller inte? Detta måste ingå så att det blir tydligt. När det gäller insatsorganisationen avvisar regeringens förslag att godkänna en inriktning för insatsorganisationens utformning . För det första avvisar vi förslaget på en rad områden där man just låser fast utvecklingen för väldigt . Det gäller bland annat förslag om nischer inom materielförsörjningen, materielplan och insatsorganisationen. Om nu skulle ställa sig bakom regeringens förslag om hur insatsorganisationen ska se ut är risken stor att man lägger fast en organisation som redan är dömd att misslyckas på grund av att de långsiktiga konsekvenserna är både oklara och kontraproduktiva. För det andra är frågan om det är rimligt att låsa fast en insatsorganisation när regeringen i en annan del av propositionen slår fast att man avser att utarbeta en nationell strategi för deltagande i internationella insatser. Då borde det logiska vara att både insatsorganisationen och materielplanen utformas efter det att strategin har slagits fast och att man därmed anpassar materielinköp och organisation efter de internationella ambitionerna, och inte tvärtom, som regeringen nu föreslår. Utskottet godkände tidigare kraftfulla besparingar inom stats- och förvaltningsverksamheten. Utskottet utgick från att regeringen med kraft driver arbetet så att besparingsprogrammet på kan genomföras. Jag konstaterar när jag läser att regeringen tänker återkomma med inriktningarna på besparingarna . Det är knappast någon uttömmande beskrivning som regeringen gör av hur Försvarsberedningens och försvarsutskottets viljeinriktning har varit. Regeringen bör, enligt vårt förmenande, återkomma i vårens tilläggsbudget med en konkret redovisning av hur besparingar kommer att se ut för . Då pratar jag om myndighet för myndighet. När det gäller inflytande vill att det ska stärkas. Utskottet har också pekat på att materielanskaffningen bör utvecklas och att inflytande måste stärkas. Även denna regering vill nu komma undan inflytande på en rad områden. Regeringen vill skapa en generell möjlighet att undandra sig det inflytande som en enig riksdag har beslutat om. Jag citerar återigen: Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får besluta om utveckling och anskaffning av materielprojekt och i övrigt får fatta nödvändiga beslut beroende på förändrade förutsättningar som inte kunnat förutses. Det jag pratar om nu är anskaffning av gemensamt taktiskt radiosystem, studier avseende system, anskaffning av gemensamt ledningssystem och anskaffning av artillerigranat. Detta tycker vi borde komma upp på bord. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja säga några ord om krishanteringsorganisationen. samtliga partier har i full enighet ställt sig bakom att införa en krisledande funktion.