prot · GT0975 · 2006-02-17 00:00:00 — Då var det 161 civilanställda i . Lika spännande var det när skulle komma med sin redovisning . Hur mycket var det då? Jo, 135! Jag frågar mig: Tror att de civilanställda som har försvunnit i gjorde någonting? Även om han inte styr dem och är arbetsledare över dem så vill jag fråga om han tror att de här drygt 130 som har varit anställda och som har gått hem gjorde någonting. Och vem gör då jobbet som de gjorde? Det är bara en tanke. Har några funderingar om det ämnet? Det vore intressant att veta. Gjorde de någonting eller var det bara att skicka hem dem, och sedan var det bra? Skilde det ingenting? Behöver inte det jobb som de gjorde göras? Och som sagt det skiljer mycket från 50 till 15. Där har debatten kommit en bit på väg. Men än en gång var det enligt 0,97 nya helårsarbetskrafter att fördela på länets 15 kommuner, och detta var med ett antal nedlagda polisstationer. Problemen är stora. Det vill jag få fört till protokollet. Sedan återkommer vi till styrningsverksamheten. Det blir intressant. 29 Justitieminister (): Det är tråkigt, , när du inte kan svara på en enkel fråga trots att jag upprepar den . Vi talar ju nu ändå om polisen och vad polisen själv efterfrågar. Det blir liksom lite meningslöst att föra de här debatterna om man konsekvent vägrar. ställde jag frågan två gånger, klart och tydligt. Man vägrar konsekvent att svara. Så kom inte och säg att vi inte svarar på frågor! Men det får vi ta i ett annat sammanhang. När det gäller civilanställda är det precis på samma sätt. Det handlar om fördelning mellan RPS och län. Kan du inte förstå det, ? Du gör ju det egentligen. Du står här i talarstol och låtsas som någonting annat. Det är inte min sak att fördela civilanställda till något enda län. Men det är mitt ansvar att se till att också civilanställda blir fler. Och vad är resultatet där? Jo, det är 600 flera civilanställda i än det var . Det är en stor skillnad, trots att det naturligtvis med teknikens utveckling liksom på alla andra arbetsplatser innebär att man kan rationalisera. Det är 1 500 flera poliser och det är 600 flera civilanställda som vi talar om. Jag tycker att efter debatten ska åka upp till och fråga varför man där har fördelat resurserna på ett visst sätt till . vet att det är som har gjort fördelningarna. Upplysningsvis är det alltså 50 flera som är anställda och 15 flera enligt . Det är precis samma sak som vi har sagt tidigare. Det är alltså inte någon förändring på något sätt. Vi ska inte ge oss in i det som inte är våra frågor. Men väntar en interpellation som faktiskt berör regeringens arbete, så den ser jag fram emot. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:248 om styrningen av polisen 30 Justitieminister (): har frågat mig hur jag ställer mig till kritik mot att och regeringens beslut får så lite genomslag inom polisen. Hon har också frågat om jag är villig att utreda för- och nackdelar med en sammanhållen polismyndighet. Jag tycker att det är bra med en granskning av polisen. kommer därför naturligtvis att utgöra ett bidrag i arbete med att utveckla och effektivisera svensk polis. Att diskutera hur den statliga verksamheten ska vara organiserad är viktigt och bör ske kontinuerligt allteftersom förutsättningarna för myndigheternas arbete förändras. I en stor organisation som polisen är frågan om hur resurserna ska fördelas och på vilken nivå besluten ska fattas ständigt aktuell. har också fortlöpande bedrivit utvecklingsarbete för att inom ramen för den nuvarande organisationen leverera en bättre polisverksamhet. Det övergripande syftet med detta arbete är att dels utveckla och stödja kvaliteten i verksamheten, dels frigöra resurser till förmån för vad som betraktas som kärnverksamheten. Det handlar om att uppnå ett mer enat synsätt inom polisen och ett ökat regionalt samarbete. Polisens resurser ska betraktas som gemensamma; arbetsuppgifterna ska utföras där så är mest lämpligt. Styrelsen har till exempel utvecklat ett nytt resultat- och uppföljningssystem, en ny nationell bastaktik, en ny nationell underrättelsemodell och ett nytt nationellt utredningskoncept. Styrelsen har också satt upp gemensamma nationella mål för de polisiära verksamhetsgrenarna och definierat vad som menas med polisiärt brottsförebyggande arbete. Därutöver har på initiativ av rikspolischefen en ny organisation. Tyvärr har en stor del av detta utvecklingsarbete inte uppmärksammats i . Granskningen omfattar huvudsakligen perioden 20022005 och särskilt . Mycket har hänt i polisverksamheten . Jag följer noga utvecklingen inom polisen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om jag bedömer det nödvändigt. 31 (): Det är alltid glädjande när det händer saker och ting till det bättre. Men det händer , och det finns fortfarande betydande problem kvar. Annars hade inte gjort den framställan som de har gjort. Det svar som justitieministern har läst upp ger tyvärr inte svar på de frågor som jag har ställt. I stället kanske vi kan ta det här i debatten. Först och främst tycker jag att det känns angeläget att förklara vad är för någonting. Det är ju en ganska ny myndighet, som lyder direkt under . är självständig och har till uppdrag att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Den utses av och har en styrelse där det finns en socialdemokrat, , som är ordförande. granskar myndigheterna och gör så kallade effektivitetsgranskningar effektivitetsrevisioner. De syftar till att staten ska få kontroll på att man faktiskt gör det man ska med skattepengarna och att det blir ett utbyte av insatserna. I det här fallet är det som satsas på polisen. När man gör en granskning blir det inte automatiskt ett ärende för . Men i det här speciella fallet, när man har granskat , har man beslutat att göra en framställning till med olika förslag. Jag vill alltså poängtera att fann så allvarliga brister att borde kräva olika åtgärder direkt av regeringen, och det, fru talman, är ovanligt. Under mina här i har det aldrig inträffat på det här området. Därför är det här en lite speciell situation. Därför är det också lite bekymmersamt att justitieministern inte tar kritiken på allvar utan snarare med en klackspark. Granskningsrapporten är på 60 sidor, så det är omöjligt för mig att gå in på alla delar. Men jag tänkte ta upp några punkter i kritiken. säger styrelsen är alltså enig, och även socialdemokrater ingår att regeringens målstruktur är komplicerad och svåröverskådlig. Målen och återrapporteringskraven är många och överlappar delvis varandra. Man säger att och regeringens mål har fått begränsat genomslag i polisens verksamhet. Det som vi har beslutat här i kammaren blir alltså inte verklighet ute i verksamheterna, och det är allvarligt. Den bristande styrningen har bidragit till att polismyndigheterna inte har givits incitament till att prestera bra resultat. Som ett exempel kan jag nämna konceptet med en nationell polis som initierades av rikspolischefen . Detta tar upp som ett exempel. Syftet var gott. Man skulle öka samverkan, man skulle utveckla verksamheten och man skulle göra den mer effektiv. Men det som är anmärkningsvärt, fru talman, är att deltagandet i projektet var frivilligt och att det inte fanns någon som var huvudansvarig. Jag vill fråga justitieministern om han menar att det är rimligt och rätt att styra verksamheten på ett sätt som blir frivilligt och där man låter tusen blommor blomma. Så står det också i en annan kritisk rapport om hur polisen styrs. 32 (): Eftersom jag i den förra debatten blev beskylld av justitieministern för att vara dålig på att svara, tänkte jag ge justitieministern chansen att visa sig på styva linan i den grenen. Jag tittade i den här rapporten och har några konkreta frågor. var delvis inne på dem. Först kan vi konstatera att de polisstyrelser som finns ute i länen är ganska tandlösa. När det gäller resurser sägs det så här: Tilldelning av anslag till polismyndigheterna grundar sig i allt väsentligt på föregående års anslagsförbrukning, inte på polismyndigheternas arbetsvolym och resultat. Jag tänkte höra vad justitieministern har för kommentar till den meningen i den här skrivelsen. styr ju, men hur tydligt är det? utövar en alltför svag styrning av polismyndigheterna, och man har inte följt regeringens och mål. Det vore intressant att höra vad justitieministern tycker om att det regeringen säger inte följs av . är också hård och säger att inte fullgjort sitt ansvar att precisera och regeringens mål. Det är samma sak där. Det vore intressant att höra vad justitieministern säger. Hur reagerar han på det? Det är ju allvarlig kritik. Och som jag var inne på i den förra debatten, skulle jag ligga ganska sömnlös om jag vore ansvarig för styrningen. Få inspektioner har gjorts för att säkerställa och regeringens mål för verksamheten. Samma fråga: Hur reagerar justitieministern på en sådan kritik? Det sägs att har varit passiv och inte tagit ansvar för att styra polismyndigheterna. Det måste väl också vara en sak som justitieministern bekymrar sig över. Det kan väl inte vara någon annans fel i alla fall att styrningen av RPS inte sköts. Polismyndigheterna ges inte incitament till att prestera bra resultat. Det är också en ganska allvarlig kritik. Det skulle vara väldigt intressant att höra hur ser på detta. Jag var dålig på att svara. Jag tänker inte utnyttja hela min tid. Jag har ställt några konkreta frågor. Det är allvarliga frågor som finns i den här skrivelsen. ska vi se någon som verkligen kan svara på de frågor som har ställts. 33 (): Justitieminister tillträdde ju . Med ett ministeruppdrag följer mycket ansvar. Det framgår av vår grundlag att det är regeringen, men de facto sakministrarna och i det här fallet justitieministern, som är ansvarig för styrningen av våra myndigheter, i det här fallet svensk polis. Vi som har förmånen att sitta i som folkvalda är förbjudna enligt samma grundlag att styra över polisen. Jag tycker att det är en ganska bra fördelning. Vi stiftar lagarna, vi fastställer statsbudgeten och regeringen ska styra över den svenska polisen. Man utser sina chefer. Det är bara som är ansvarig för vilka chefer man utser och vilket resultat man får. Det är bara som är ansvarig för vilken ekonomistyrning man har och hur myndigheterna effektivt och på ett bra sätt kan planera sin verksamhet så att inte stora statstillgångar förstörs eller skattemedel missanvänds. Man styr mycket informellt. På månadsvisa möten sitter rikspolischefen hos och diskuterar hur man ska utveckla detta, och det är bra. Vi lever i en demokrati. Det är mannen som står mitt framför mig nu i röd slips som styr över svensk polis, . Detta handlar om ett ansvar. Det är ingen annan som bär ansvaret, utan det är du som bär ansvaret tillsammans med alla duktiga politiska och opolitiska medarbetare på . Men vad är resultatet? Det är länge sedan nu som justitieministern tillträdde. Hur ser det ut med uppklaringsprocenten för brott i ? Vad har hänt med den grova organiserade brottsligheten? Den har tillåtits att breda ut sig, säger regeringens egen general mot narkotika. Hur är det med knarket? Vi hade en hearing i går i justitieutskottet. Det har aldrig funnits så mycket knark. Det har aldrig varit så billigt i . Människors liv förstörs. Det här är en verklighet som någon är ansvarig för. Man kan säga att det är polisen som är ansvarig för detta, fru talman. Det är de som har till uppgift att förebygga, bekämpa och klara upp brott, men deras förutsättningar och deras chefer utses och fastställs bara av en enda person som står mitt framför mig. Det är justitieminister . Och resultatet är inte så bra. Men var är då ansvaret? Det känns som om justitieministern alltid vill skylla på någon annan. Vem ska han skylla på? Har han själv någon idé om vem det är som bär ansvaret när det gäller den kritik om bristande effektivitet som riktas mot polisen av ? Det är de facto ett slöseri med skattepengar. Det är rätt att vi inte kan stoppa in mer pengar i polisen om inte de pengar som redan finns används riktigt. Men då måste den högsta ansvariga se till att det görs på ett riktigt sätt. Men vad har då hänt? Jag vill dock ge ett erkännande. har det hänt några positiva saker. Man har börjat mer med målstyrning. Jag hoppas att har fått instruktioner, kanske av justitieministern eller någon annan. Min fråga till justitieministern är ändå: Vem bär ansvaret för styrningen av svensk polis? Vi kan ju ha några alternativ. 3.Är det i som kämpar hårt för att hjälpa unga människor att inte hamna i en kriminalitet som förstör deras egna liv och andras liv? Vem bär ansvaret för effektiviteten, hur vi hushållar med skattepengarna och att polisen gör ett bra jobb? Vem är ytterst ansvarig, ? Är det du, är det , eller är det i ? Det ska bli spännande att höra justitieministerns svar, fru talman. 34 Justitieminister (): Det är roligt att se att är tillbaka här i fin sluggerform. Du räknade upp tre som ansvariga. Du glömde det rätta svaret. Det är regeringen som är ansvarig för myndigheten och styrningen. Det är riktigt. Däremot är det fördelat så att det är jag som ansvarig för polisen inom regeringens arbete. Vi har konstaterat att det behöver göras många saker inom polisen utöver det som den debatt som vi hade här tidigare handlade om, nämligen att det bara blir fler poliser och att vi alltför länge bara har fokuserat på den diskussionen. Det kan väl finnas ett gemensamt ansvar för det. Vi vet också att polisen inte har använt sina resurser på bästa sätt. Det har inte varit effektivt. Jag om någon har väl också påpekat det på olika sätt. Vi kan inte acceptera, inte minst därför att skattebetalarna har gjort de här stora satsningarna, att det är så få brott som upp. Det är någonting som vi också har arbetat med och försöker att förbättra. Vi ser också positiva resultat , men vi kan absolut inte vara nöjda, framför allt inte när det gäller det som drabbar vanliga människor, nämligen inbrott i hus och bilar. Hur ska vi då åstadkomma detta? Jo, det handlar om flera saker. Det handlar förstås om att vi ska fortsätta att styra polisen. Det är som säger här, att visst har det tidigare varit på ett sätt som man absolut inte kan acceptera. Det är också så att det har gjorts flera saker, men vi kan ändå inte vara nöjda. Det är framför allt som vi har sett en förändring inom polisen. Med en mer öppen polis som också är beredd att diskutera de här sakerna har vi fått en mycket mer resultatinriktad polis. Eftersom resultat efterfrågas här, kan jag nämna att i regleringsbrevet nämns ordet resultat 26 gånger och i regleringsbrevet 29 gånger. Vi kräver verkligen resultat . Vi kan också se att polisen själv arbetar på uppdrag från oss med att se hur man kan effektivisera. Det finns en del uppgifter som man blir minst sagt oroad över, nämligen stora variationer, inte kanske så mycket mellan länen utan inom länen. Det finns poliser som är fantastiskt duktiga och utför kanske 60, 70 eller 80 förundersökningar . Sedan finns det andra poliser som klarar fullt godkänt med kanske 3040. Men det finns också en hel del poliser som faktiskt knappt gör en enda förundersökning. Här har vi ett ansvar att driva på RPS som i sin tur ska driva på länspolismästaren som i sin tur ska driva på sina poliser. Det behöver inte betyda att de här poliserna inte skulle klara av att göra mer. Det kan mycket väl vara så att de inte har uppmärksammat att de har blivit felaktigt behandlade och sedan inte tagits till vara. Det kan finnas goda möjligheter att få en sådan polis att börja prestera mycket bättre. Men jag är den första att säga att vi måste arbeta med att effektivisera så att fler brott kan upp. Det gör vi genom de saker jag nämnde i mitt svar och mycket mer än så. Men det är också så att ska polisen klara upp fler brott krävs det också att vi ger polisen de verktyg som verkligen behövs, och det är nog så viktigt. Det är en debatt som finns, och det som polisen mer än någonting eftersträvar när de säger: Ska vi klara vårt uppdrag att klara upp allvarliga brott måste vi också få de redskap som vi behöver och som andra nordiska länder har. Där är det inte bara regeringen som har ett ansvar utan också riksdagsmännen. Det är nog så viktigt att vi får den situationen att svensk polis får de verktyg som behövs annars kommer vi inte att klara av att bekämpa brott på det sätt som krävs. Slutligen vill jag bara ställa en fråga, som jag återkommer till: En enmyndighet, är det någonting som och förordar? Det är en konkret fråga till er tre. 35 (): När jag hör kan jag kan hålla med. Man kan ändå inte vara nöjd. Du uttryckte någonting sådant. Du uttryckte också att polisen är mer villig att diskutera. Jag tycker att det är lite märkligt. Polisens villighet att diskutera eller inte det är väl inte det som är väsentligt. Det väsentliga är väl vad lagstiftaren beslutar och hur regeringen styr polisen. Om polisen är ovillig får man kanske ta till lite kraftfullare styrmedel för att nå de avsedda resultaten. En annan reflexion: Om man nämner ordet resultat 26 eller 24 gånger är det helt oväsentligt, om polisen inte uppnår att leverera ett resultat och uppfylla de mål som vi sätter upp. I kritik finns det kritik mot regeringen att målen är komplicerade och svåröverskådliga och delvis överlappar varandra. Jag skulle vilja veta vad justitieministern tänker göra åt det. Det finns mycket att säga om verksamheten polisen. Det är den största statliga verksamheten. Den har en budget på och har drygt 20 000 anställda. Därför är det viktigt vad polisen gör för sina pengar. Regeringen har styrmedel genom regleringsbrevet, uppdraget till polisen, budget, budgetpropositionen samt dialog med chefen för . Jag tolkar det som att justitieministern har brustit i sitt ansvar att styra över polisen, när nu ger den här allvarliga kritiken, en kritik som är så pass anmärkningsvärd att har att ta ställning till den. Det kommer att behandlas här i vilka direktiv regeringen ska få från för att uppfylla uppdraget. Justitieministern nämner i sitt svar till mig att den här kritiken, de här 60 sidorna, ska utgöra ett bidrag i arbete. Är det inte att ta lite väl lättvindigt på kritiken? föreslår följande direkta åtgärder för regeringen: Att förenkla målstrukturen: Ska ni göra det? Att formulera återrapporteringskrav som även innefattar analyser av polisens resultat: Avser regeringen att göra det? Avser regeringen att ta initiativ till översyn av formerna för styrning, inklusive frågor om hur budgetmedel ska fördelas? Avser regeringen att titta på tillsynen av polisen så att den ska bli bättre? Och slutligen: Avser regeringen att utreda för- och nackdelar med en sammanhållen polismyndighet? Det föreslår ju en enig Riksrevision i förslaget till , alltså att det blir en polismyndighet i . En polismyndighet i skulle, enligt oss moderater, göra det enklare och tydligare att styra. Vi tror att effektiviteten och kvaliteten skulle öka. Framför allt: Varför vi tror att det är viktigt att se över den här frågan och utreda en myndighet i är att det för ett brottsoffer eller för en tilltalad misstänkt skulle vara en större rättssäkerhet, en lika behandling över hela landet. Låt mig ta ett exempel. Om ett barn blir utsatt för ett sexuellt övergrepp det är ett oerhört allvarligt brott; det är vi alla överens om spelar det roll var i landet detta barn bor om gärningsmannen ska kunna bli fälld och få avtjäna ett rättmätigt straff. Är barnet bosatt i är chanserna betydligt större att man når en fällande dom. Där har man en specialiserad enhet, en speciell familjevåldsenhet. Barnet undersöks alltid av en rättsläkare, och personalen är handplockad för det uppdraget. Självklart är det större förutsättningar att lösa det brottet i än det är i , eller . Vi moderater tycker inte att det är acceptabelt i en rättsstat. Därför tror vi att en myndighet skulle förbättra möjligheterna att minska brotten och klara upp fler brott i . Vi förespråkar det. Det ska bli intressant att höra vad ministern har för synpunkt. 36 (): Jag tycker att den här blir bättre och bättre när det gäller svar. I sitt senaste inlägg inte det sista sade han exakt så här: absolut inte vara nöjda. Det är en bra sammanfattning. Skulle vi hålla på en bit till på fredagen och fredagskvällen kanske vi blir eniga om RUT:s siffror även i mitt hemlän, men det tror jag inte att fru talmannen godkänner. Jag vill komma tillbaka till kritik, som är ganska allvarlig. Jag förstår att han inte kan svara på alla de frågor jag ställde, men just frågorna om en svag styrning och hur anslagstilldelningen sker måste väl intressera justitieministern oerhört. Som var inne på, är det ju ministern som kan riva i åt . Jag som enskild riksdagsledamot ska självfallet inte göra det, som var inne på. Den ansvarige mannen och personen står ju här. Även om jag förstår av svaret att det är kollektivet, regeringen, finns det en särskild minister som är särskilt avsedd för det. Vid framgångar, som jag var inne på, är det som tar åt sig framgången inom justitieområdet, och tyvärr får han också ta bakslagen. Jag kan sammanfatta mina frågor. Eftersom jag är journalist i botten och har yrket kvar i hjärnan ska jag ställa en väldigt konkret fråga som man kan svara på med en enda rad, eftersom svarar väldigt kort på mina skriftliga frågor. Hur nöjd eller missnöjd han får välja själv är med styrningen av på skalan 110? Hur nöjd är med styrning av polisverksamheten? Om skulle göra en bedömning vet vi ungefär var den ligger, för det har vi fått svar på i den handling vi har fått. Men det här är en konkret fråga, som jag hoppas att justitieministern vill använda tiden till: Hur nöjd eller missnöjd är han? Jag tackar också för debatten. 37 (): Självklart finns det massor av saker som påverkar hur den svenska polisen fungerar och hur effektiv den är. Det handlar om vilken kompetensmix man har, vilken utbildning man har och vilka resurser vi sätter in. Det brukar vi prata mycket om i . Men det handlar också inte minst om vilka verktyg man har. Där håller jag med justitieministern om att vi tillsammans har ett stort ansvar att leverera adekvata, moderna verktyg. Det är en ganska brutal verklighet som finns där ute, människor som hänsynslöst skor sig på andra, förstör deras liv och bringar död och elände i sina spår. Det handlar om verktygen. Allt detta sammantaget: bra folk, utbildat, rätt verktyg och rätt saker. Där är vi också inne på en sak: Vad ska polisen göra? har en rad med verksamhetsutredningar på sitt bord som står och samlar damm, och det handlar om att polisen kanske inte ska göra alla de saker som den har till uppgift . Här händer ingenting. Det handlar om vilken ekonomistyrning regeringen utför. Den ekonomistyrningen har varit tragisk, kan man säga, . Man har gett pengar ena månaden, och så kommer det ett beslut och man drar tillbaka pengar. Det gör att det blir ett ekonomiskt moras på myndigheterna. Organisationsfrågan är helt fantastisk. Jag tror att man ska pröva noga om man ska ha en enmyndighet och om vi kan säkra det demokratiska inflytandet. Polisen är inte vilken myndighetsorganisation som helst, inte heller i . Därför skulle jag gärna pröva den. Men hur är det med organisationen i övrigt? har varit med om att införa en närpolisreform, fru talman, och ungefär har man tagit bort närpolisreformen. Kostnaderna för denna organisationshysteri har varit enorma och lett till att utredningsgrupper och andra delar av polisen har fått stora problem och tappat effektivitet. Ansvaret är stort. Jag överlämnar , fru talman, slutsatser om regeringens brister, det vill säga problem med att styra över myndigheterna. Det är bara han som kan lösa detta. Det är en overheadsida. Sätt upp den på spegeln där du borstar tänderna! Se på den ! Under den kan du sätta rekommendationen vad regeringen ska göra. Om du tänker på det här kommer det att bli lite lättare. Jag tycker inte om, fru talman, att vi här i ibland har en OS-gren som handlar om undanflykter. Just nu står på prispallen. Det gör mig lite sorgsen, för han kan mycket bättre, tror jag. 38 Justitieminister ():