prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — En mycket stor del av det nordiska samarbetet består av kultursamarbete. Jag måste medge att jag blir lite orolig när kulturutskottets ordförande i olika sammanhang säger att han aldrig har hört talas om det nordiska kultursamarbetet eller att det verkligen inte är mycket att fästa sig vid. Jag har lite information här. Jag är medveten om att också kommer att få mer fritid . Då kanske det här kan vara till glädje. 73 () replik: Jag vill naturligtvis till protokollet få ett stort tack inskrivet till för detta kulturpaket. Jag ska med glädje ta till mig det. Jag kanske till och med kan engagera mig i . Jag tycker att det är väldigt bra. säger att mycket av det nordiska samarbetet bygger på kulturfrågor. Jag måste ändå säga att det som har kommit till kulturutskottet och som jag i egenskap av ordförande har sett inte är särskilt mycket som jag har suttit i utskottet. Jag var deporterad till skatteutskottet . Vice ordföranden i kulturutskottet kommer upp här strax och har då möjlighet att tala om hur kulturutskottet har överflödats av handlingar och rekommendationer från kultur- och utbildningsutskott där han är ordförande. 74 SKÅNBERG (kd): Också mina i går mot sitt slut. Det här lär vara den sista debatt som jag deltar i i egenskap av riksdagsledamot. Jag noterade att har tagit på sig sin nordiska slips. Det är inte vilken slips som helst. Det är den skånska lagen skriven med runskrift. Jag valde mellan den slipsen och den jag bär för denna min sista debatt. Den slips jag bär visar Bayeuxtapeten som gjordes till åminnelse av hur nordmännen invaderade i 1066. Detta säger jag för att ge en bakgrund till gränsöverskridande och internationalisering och det faktum att det har gått framåt i historien. Vi vet, fru talman, inte hur bra vi har det. Om vi ser de gränshinder som finns när man ska arbeta i eller i och gnäller över dem så gör vi väl rätt i det. Det är vår uppgift som nordiska parlamentariker att få bort alla hinder. Men glöm inte att det är många andra hinder som kvarstår. Låt mig ta exemplet med . är kanske det stora land som vi har den djupaste relationen med. , i runda svängar, emigrerade en fjärdedel av befolkning till en miljon människor. finns det fler svenskättlingar i än vad det finns svenskar här hemma. Ändå, fru talman, när jag nu i vår har sökt om visum för att leva i och verka där så visade det sig att det var mycket besvärligt. Det var blanketter, väntetider och personlig inställelse både för mig och min hustru vid ambassaden. Det varnades och sades att man skulle ta varma kläder därför att det kunde vara en timmes väntan innan man ens kom in på ambassadområdet. Det var höga avgifter bara för att få lämna in papperen. Det var om eftersom det var flera ansökningar, så det blev . Förvisso är ett turistvisum inte så dyrbart eller krångligt, men man kan inte bygga ett samarbete och bo och verka i ett annat land på ett turistvisum. Visum för var alltså mycket, mycket svårt och komplicerat att få. Och talar vi om världens kanske ledande nation, , dit 170 000 forskare från i princip har emigrerat för att leva. Så svårt är det, alltså. För sedan hade jag förmånen att få tala i . Det var ett möte där 70 medlemmar av samt sex stycken medlemmar från varje nationellt parlament i alla medlemsländer plus kandidatländerna var samlade och fyllde i . Frågan gällde krisen i EU-samarbetet. Den är djupgående. och har inte sagt ja. Tvärtom har de i sina referendum sagt nej till konstitutionen. gällde frågan hur man skulle kunna få liv i den döda konstitutionen. Fanns det vägar att gå för att komma förbi den eller förnya den? Man hittade inga lätta vägar under de dagar som vi var där nere och debatterade. hade tagit initiativet, och vi parlamentariker från de olika nationerna kom ned för att ge vår synvinkel och vår hjälp i processen. Vi behövdes som nationella parlamentariker. Däri kan jag naturligtvis ge rätt parlamenten måste bli indragna också i det nordiska samarbetet. Men det är de ju! Vi som sitter i är nationella parlamentariker. Vi finns här. Jag står här och talar. Vi hörde i ett hedervärt och långt föredrag. Vi finns tillgängliga i alla utskott. Vi är ingen exklusiv grupp. Må vara att det är hedrande att sitta i men, , säg till din partiledning att du vill kandidera till det då! Om dina meriter är de rätta så kanske du får göra det. Alla vi ledamöter av riksdag har möjligheten att intressera oss för och finnas med där. Det är ingen exklusiv grupp. Jag skulle, fru talman, med de sista orden jag säger i denna talarstol vilja framhålla det internationella samarbetet och i all synnerhet det . Det är mycket, mycket konstruktivt. Det är inte all gemenskap i parlamentariska sammanhang som är lika konstruktiv. Men vi vet att vi inte kommer fram med en fråga om vi inte samarbetar. Aldrig har jag haft så goda relationer till goda vänner i de andra partierna över alla block- och partigränser som just i . Jo, därför att tillsammans är vi starka, men själva och ensamma blir vi svaga. Det är genom att kroka arm som vi kan göra ett bättre för våra barn och vår framtid. Det tycker jag skulle kunna vara vägledande för politik i , i och i världen över huvud taget. Det ska inte vara så att var och en står upp för sin mening och slåss för den, utan vi ska söka det gemensammas bästa. Jag vill avsluta med att tacka kollegerna i och i parlamentet här i riksdag och personalen ingen nämnd och ingen glömd för allt det goda samarbete som jag har fått vara delaktig i under . 75 (): Av tre skäl har jag anmält mig till debatten om samarbetet i på parlamentarisk nivå och på ministernivå. För det första skulle jag som ordförande i inom vilja beskriva lite av det arbete som pågår inom utskottet. För det andra skulle jag vilja kommentera min egen motion i betänkandet. För det tredje skulle jag vilja kommentera de motioner som lyfter fram en kritisk röst mot rådet och som i praktiken vill avskaffa det parlamentariska samarbetet i . lyfte jag fram frågan i motsvarande debatt här i kammaren om det omstruktureringsarbete som då hade påbörjats i ministerrådet vad gäller det nordiska kulturella samarbetet. Bakgrunden var att vi parlamentariker hade konstaterat att de gemensamma medel som avsatts för kultursamarbete tenderade att uteslutande hamna i en sorts administration i stället för att komma kulturarbetarna och den nordiska befolkningen till godo. Arbetet har nått den punkt där man ser att förändringarna både blir påtagliga och innebär förbättringar för det kulturella och därigenom även för svenska kulturutövare och kulturkonsumenter. Från ska det nordiska samarbetet på detta område övergå från att ha varit ett samarbete i något som man kan kalla kulturella stuprör till att bli ett mycket bredare samarbete om tematiska program. lägger ned ungefär hälften av de kulturinstitutioner som finns för att effektivisera kultursamarbetet. vidareför man de aktiviteter som dessa institutioner har haft på sina verksamhetsområden. Man stärker de nordiska husens och institutens roll i samarbetet och håller fast vid Nordiska kulturfondens stora roll som finansiär av många viktiga nordiska projekt. Jag kan också nämna att jag så sent som i går var i för att träffa den norske kulturministern och diskutera hur vi parlamentariker i ser på hur kultursamarbetet ska organiseras och utvecklas. Det var ett mycket givande samtal, som gav ett tydligt svar: Man är från regeringarnas sida beredd att ta hänsyn till vad vi parlamentariker har för uppfattningar i frågan. Jag vill även nämna att utskottet har arbetat med en mängd andra frågor som berör både kultur- och utbildningspolitiken i alla de nordiska länderna. Vi har antagit förslag som har handlat om en komparativ studie av medlemsländernas lärarutbildningar. Vi har stärkt den arktiska forskningen. Vi har genomfört ett seminarium om bioteknik och bioetik. Vi har fortsatt vårt arbete för att stärka den nordiska språkförståelsen. Vi har regelbundet haft sammanträffanden med de nationella utskotten för att öka förståelsen för och utbytet av vårt gemensamma arbete. Just frågan om ett samspel mellan de nationella parlamentens utskott och motsvarigheterna i har diskuterats från och till. Inte minst har de nationella talmännen lyft fram frågan. För min del tycker jag att det har fungerat riktigt bra både detta att vi har en nationell förankring i kultur- och utbildningsutskottet genom ledamöterna och att vi både har haft regelbundna möten med de nationella utskotten och inbjudit dem till intressanta seminarier som det nordiska utskottet har anordnat. Det gäller inte minst på utbildningsområdet, där våra seminarier inom ramen för vårt arbete med kvalitetsbegreppet i skolan har fångat in både de nationella utskotten och vårt systerutskott i den baltiska församlingen. Just ett brett samarbete här uppe i norra ser jag som en av de viktigaste frågorna i det framtida nordiska samarbetet. I någon mening har vi en värdegemenskap, något grundläggande gemensamt som det är viktigt att utveckla. Jag är övertygad om att de bilaterala samarbeten som vi har inte förmår att lyfta dessa viktiga frågor på en parlamentarisk nivå. Man kan också konstatera att den rörlighet som uppstått mellan de nordiska länderna som ett resultat av det nordiska samarbetet har, och har haft, en avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingsnivån i de nordiska länderna. Detta är något som jag starkt hävdar utifrån den erfarenhet jag har av utvecklingen i . Men det finns personer som hävdar att denna utveckling skulle ha haft sin gång utan att vi parlamentariker drivit på. Det är just av det skälet som jag i min motion hävdar behovet av en djupgående utredning som kunde klargöra vad som möjliggjort den stora rörligheten i , vilka krafter som har bidragit till rörligheten och vilken roll rörligheten beträffande personer, varor och tjänster mellan våra länder har haft för den dokumenterade välståndsutvecklingen i en utredning som tydliggör och förklarar att en region med endast 25 miljoner människor kan hysa fem stater som placerar sig bland de tio främsta bland mer än hundra stater i fråga om konkurrenskraft och välstånd. Jag kan konstatera att utskottet inte ger ett klart besked vad gäller yrkandet i motionen. Det är tråkigt men kanske förklarligt med anledning av det arbete som pågår inom både och det nordiska ministerrådet. Men konstaterar jag att utskottet är väldigt tydligt när det gäller att konstatera att fyller en viktig funktion. I två nästan identiska motioner en från underskriven av åtta av ledamöter och en från underskriven av 22 av ledamöter föreslår motionärerna en nedläggning av eller, som det i den ena motionen uttrycks: kan hemförlovas för gott. Vad motionärerna egentligen är ute efter är det lite svårt att utröna. Man talar om nya tider och om att nya tider kräver andra samarbetsformer. Vad man förordar är att de frågor som diskuteras mellan parlamentariker i de nordiska länderna i samlad form i ska överföras till de enskilda parlamentens utskott och ligga till grund för motsvarande diskussioner mellan de nordiska ländernas parlament. Om man menar bilateralt mellan utskotten eller samlat i diskussioner som förs mellan samtliga nordiska länder framgår inte klart. För mig verkar det som att man i någon mening vill efterlikna de diskussioner som förs i de nationella utskotten vad gäller europeiska frågeställningar. Men man glömmer bort, eller så att säga ser vid sidan om, det faktum att vi på europeisk nivå har en församling med parlamentariker som för de nationella frågorna vidare till beslut. Man är också duktig på att samordna de ställningstagandena mellan de nordiska partigrupperna. Inte heller är man beredd att se som ett regionalt samarbete mellan parlamentariker som alla på ett eller annat sätt tillhör EU detta trots att ett oändligt antal parlamentariker från både och övriga världen besöker våra nordiska länder bara i syfte att se och diskutera detta parlamentariska samarbete. Man ser vårt samarbete som någonting positivt och som någonting som man för egen del gärna vill kopiera. Avslutningsvis, fru talman: i kulturutskott, som ju står först bland undertecknarna av den folkpartiska motionen, uttrycker i den att diskussionerna bör flyttas från olika möten till diskussioner i de nationella utskotten. Samma person som i sin egenskap av ordförande haft möjlighet att styra dagordningen i kulturutskott har inte en enda gång tagit initiativ till denna typ av diskussioner. Vid endast ett tillfälle har utskottet haft en relation med ett annat nordiskt utskott. Det var i anslutning till markeringen av unionsupplösningen ett initiativ som då togs av talmannen. 76 () replik: Jag begärde ordet med anledning av att sammanfattade beskrivningen av de båda motioner där existens ifrågasätts utifrån att det i praktiken innebär att man ska avskaffa det parlamentariska inflytandet. Så är det ju inte! Det är en vantolkning av sällan skådat slag. Den bygger ju på att det, förutsätter , om det ska vara ett nordiskt samarbete ska vara ett nordiskt råd. Här ser vi, tycker i alla fall jag, väldigt tydligt den fattigdomsfälla som representanterna i i sin argumentation har fastnat i. Det visar hur tunt uppbyggt detta är det handlar om att värna formen. Här ifrågasätter man till exempel om utskott haft ett nordiskt samarbete eller inte. Nej, jag kan väl själv konstatera att det nordiska samarbetet mellan respektive parlaments utskott är väldigt litet. Det är ju för att kunna lyfta upp det som vi föreslår nämnda lösning. ligger, enligt min uppfattning, där som en propp och förhindrar de här kontakterna. Ska vi utveckla det nordiska samarbetet förutsätter det ökad delaktighet i respektive parlament, i respektive parlaments utskottsorganisation. Sedan kan vi organisera det samarbetet bilateralt eller på annat sätt visst! Det kan vi diskutera vidare. 77 () replik: Fattigdomsfälla talar företrädare om när det gäller ställningstagandet för . Vad jag hävdat är att den samarbetsform som existerar och som har existerat är ett fungerande samarbete där alla länder och alla partier kan lyfta fram frågor till debatt, diskussion och beslut. Att de nationella utskotten inte har tagit åt sig den här möjligheten att föra diskussionen vidare i de frågor som diskuteras i tycker jag är ett fattigdomsbevis. Det finns alla möjligheter i det avseendet. redovisar vi de rekommendationer som fastslagits under sessionen. Där finns det alla möjligheter för de nationella utskotten att föra en rejäl diskussion om de ställningstaganden som gjorts både före och efter. Jag förstår inte riktigt uppfattning när det gäller samarbetsformen. Som jag uppfattat motionen handlar det om att ni vill föra ned det här till utskottsnivå och föra bilaterala samtal mellan de olika nordiska länderna. Det blir någonting helt annat än det vi lyckas åstadkomma i . 78 () replik: , du har helt rätt. Ja, vi föreslår någonting helt annat. Vi föreslår en ny samarbetsform i syfte att lyfta fram de nordiska frågorna och göra parlamenten mer delaktiga. Framför allt ska till exempel de 349 ledamöterna i riksdag omfattas, inte det 40-tal ledamöter som omfattas. Sedan kan man också ställa sig följande fråga, och detta är ganska intressant: Hur många nya organisationer, råd, sammanslutningar etcetera har tillkommit sedan skapades? Det har inrättats många typer av samarbetsorgan. Men det är väldigt sällan man ser att något samarbetsorgan tas bort. Kanske skulle man pröva just nya vägar genom att också effektivisera, genom att minska antalet och mer bygga på direktkontakter, precis som vi redovisar i motionen. Ett exempel finns ju, nämligen att i varje fall har upphört. 79 () replik: Jag vet inte riktigt vad är ute efter i detta sammanhang. Men jag har klart förstått att inte riktigt förstår det nordiska samarbetet. Han förstår inte poängen med att samarbeta i ett regionalt forum där man faktiskt kan komma fram till konsensusbeslut som sedan också effektueras av de regeringar som finns häruppe i . Så jag förstår att det finns mycket kunskapsbrist bakom förslag. Sedan är det naturligtvis så att alla de personer som vill ha ett nordiskt engagemang i den här har alla möjligheter att ta åt sig de frågor som vi diskuterar. Vi har alla möjligheter att diskutera dem. Jag uppskattar att i varje fall vill diskutera nordiska frågor, men jag tror att han kanske bör ha något bättre kunskap om det nordiska samarbetet innan han går in och föreslår förändringar av själva organisationen. 80 (): Jag har haft förmånen, vill jag säga, att få vara delaktig i ett arbete kring kvalitetsfrågor för våra nordiska skolor. Kopplat till frågans art när det gäller kunskap och lärande och dess betydelse, vill jag påstå, för att vi har fått en nordisk välfärdsmodell, tycker jag att det finns anledning att reflektera en del kring just detta: Vad är det som har varit framgångsfaktorer i kunskap och lärande för att vi har kommit dit vi har gjort med den nordiska modellen, där det här området har varit en verksam del? Jag ska bara för att kunna utgå från ett exempel ta den svenska skolkommissionen 1946 som utgångspunkt, därför att den är rätt intressant. Den leddes ju dessutom av . Det finns någonting där som är rätt bra i det här sammanhanget. Det låter så här: Demokratin bygger på alla medborgares fria samverkan. En sådan samverkan måste i sin tur bygga på fria personligheter. Skolans främsta uppgift blir att fostra demokratiska människor. Demokratins skola måste vara en miljö för barnens fria växt. Den enskilde elevens individualitet och personliga förutsättningar bör i skolan inte endast uppmärksammas och respekteras utan vara själva utgångspunkten för uppläggningen av fostran och undervisning. Skolans arbete bör inriktas på att befrämja en fri och harmonisk utveckling av alla sidor av elevens personlighet, men dessutom tillgodose och utveckla det för honom egenartade och speciella. Den demokratiska skolans uppgift är således att utveckla fria människor för vilka samarbetet är ett behov och en glädje. Låt vara att det är en gammal språkdräkt. Precis detta finns i vår nationella läroplan och skollag. Och jag vill påstå att det också i ett nordiskt sammanhang, låt vara också där uttryckt med andra ord men ändå med samma innebörd, finns en grund för just detta. Jag tar upp det här därför att det är en mycket viktig bärande del i vårt uppdrag både i och i för våra skolor och för kunskap och lärande. Det har bäring exakt på frågan om välfärdsbygget i . Det som jag tycker att vi ibland glömmer bort är att se hela uppdraget. Man gör mycket ofta mätningar på hur det står till med vår kvalitet och hur det står till med svensk och nordisk skola. Då kan vi konstatera att om man mäter hela uppdraget ordentligt, hävdar vi oss oerhört väl i . Vi ligger i framkanten vid en internationell jämförelse. Det här är det naturligtvis oerhört viktigt att vi uppmärksammar, inte minst när vi vet att den kanske enskilt viktigaste faktorn för fortsatt välfärd och fortsatt utveckling är just att vi vågar satsa rätt på kunskap och lärande och får en bra kvalitet på det. Vi vet att vår breda satsning på detta, där vi har fått med den övervägande delen av befolkningen i , har skapat de här förutsättningarna. Därför är det just nu viktigt att vi funderar på hur vi i kan bli bättre, vad det är för faktorer som ger ett bra utfall och hur vi kan kommunicera detta. Vi har kommunicerat med de baltiska länderna, därför att de ser att det är oerhört viktigt att stärka exempelvis demokratifrågan, att få in den i sin fostran men också andra saker. Vi vet att vi naturligtvis måste gå vidare och kommunicera detta också med övriga och för den delen också med länder utanför EU. Det här är också ett bra exempel på hur nordiskt samarbete faktiskt sätts in i ett sammanhang i vår egen världsdel, i tidigare med de problem som har funnits och fortfarande finns där, och också i ett större internationellt sammanhang. Det är ett exempel som jag tycker är viktigt att lyfta fram, och det finns oerhört mycket att göra även framgent kring detta. Avslutningsvis vill jag tacka för mycket lärorika och spännande år i . Jag lämnar både och . Det har varit ett mycket givande arbete. Jag vill också önska lycka till, som gjorde, till dem som är kvar i det här arbetet. 81 (): Jag har på mig i ett viktigt ämne för mig som riksdagsledamot och som vald representant för gränsborna i gentemot ett annat nordiskt land i mitt fall , som just firar sin . Jag säger grattis till 1814 och . används som ett positivt kraftuttryck ibland, och det tänker jag göra , fru talman. Är politiken om nordiskt samarbete viktig för ? Mitt svar blir: Ja, så in i ! Svenska industrier, norsk fisk och olja, matproduktion och dess placering i , kunskap om företagande och den finska sisun är en politisk kraft, liksom det fantastiska landet med 260 000 invånare som genom ett ekonomiskt under är med och dominerar den nordiska ekonomiska marknaden. Ett stärkt i är enligt min politiska tanke en vision som ger fem mindre länder mer kraft gemensamt. Likheten i synen på demokrati och samhällsbyggande är påfallande och binder oss samman. De politiska partiernas systerpartier i är ofta på god talefot med varandra. Detta är en kraft i sig. Det märker vi som arbetar politiskt i det nordiska arbetet. Vi har enligt min mening tyvärr ännu misslyckats med att göra till en nordisk arbetsmarknad med ett enkelt regelverk som ger enskild arbetskraft och småföretagare trygghet vad gäller skatter, sjukförsäkringar och andra arbetsmarknadsförsäkringar. Trots arbete, som var gott i sig, är inte en säker och enkel arbetsmarknad . Många har drabbats av våra olika regelverk. Regeringen borde tillsätta en för att utreda de drabbades situation, anser jag. Mitt förslag om ett bemannat nordiskt skattekontor skulle lösa många problem och motverka kravet på lika skatteregler. Det regelverk som finns ska dock inte drabba den enskilde arbetstagaren eller småföretagaren. Det måste vara målet för det nordiska samarbetet. vill jag tacka alla er i som jag samarbetat med i den nordiska delegationen. Det gäller er alla, från alla partier, samt talmannen. Det känns som att omtanken om , så som jag framfört den i mitt inlägg, delas av er alla. Jag bär med mig hem till gränsbygden minnet av våra möten runtom i , inte minst av våra förberedande möten i . Ett speciellt tack till och , som jag anser har varit ett nordiskt politiskt radarpar av bästa märke. Jag vill även framföra ett stort tack till den otroligt kunniga, solidariska och hjälpsamma personalen vid RIK:s nordiska kansli. Var rädda om detta kansli, som borde förstärkas, ja kanske delvis återföras till från . Min förhoppning är att de framtida politikerna i denna kammare tar på samma allvar som vi har gjort , 20022006. Det är viktigt, fru talman. Ja, viktigt så in i ! 82 (): Jag vill tacka för de vänliga orden. Jag måste som replik säga att det finns väl ingen i denna kammare som bättre än visat att de nordiska frågorna verkligen hör hemma i riksdagsarbetet och även i kammardebatterna. Det är något som ni som kommer efter bör ha som ett föredöme. Jag har begärt ordet för att som avrundning framföra tre korta synpunkter. Det har framförts ett yrkande mot det enhälliga utskottets förslag. De två motionärerna har förenat sig om ett yrkande, och jag vill påpeka att av deras inlägg framgår att den ene av dem anser att hans förslag skulle lyfta upp de nordiska frågorna medan den andre motionären säger att det handlar om en omprioritering, det vill säga minskad betydelse för det nordiska samarbetet. Vad det gemensamma yrkandet går ut på är därmed något oklart. För det andra vill jag framhålla att den nordiska modellen finns, och den är framgångsrik. Vi har olika meningar om inslag i den nordiska modellen den nordiska välfärdsmodellen, om man så vill men så snart man går utanför påminns man om den stora politiska och ideologiska gemenskap som vi har i . Den går över nationsgränser och partigränser.