prot · GT0977 · 2006-02-22 00:00:00 — och högskola bör inom en given ram kunna besluta om vilka förkunskapskrav som ska gälla till sådana utbildningar som de själva styr över. På denna punkt säger borgerligheten nej och kräver ökad politisk styrning. Ni kräver centralstyrda beslut om vilka krav man ska sätta upp för särskild behörighet. Vad gäller examenskraven har vi från regeringens sida tagit fram examensbeskrivningar enligt den gemensamma europeiska modellen med ambitiösa krav på fördjupning och progression. Det ger dock universitet och högskolor stor frihet att själva styra över vilka kurser som krävs för en viss examen. Här säger alliansen återigen nej. Vi litar inte på, säger ni, att universitet och högskolor kan göra den kvalitetsbedömningen. Det behövs i stället, menar ni, ett politiskt beslut som centralstyr poängsammansättningen i examen. Snacka om politisering! Jag vill avsluta med att säga att vi socialdemokrater ser denna proposition med stark internationalisering och breddad rekrytering som ett enormt viktigt steg i att ge fler de kunskaper de behöver för att stå sig väl i globaliseringens förändringstryck. I det arbetet vill vi också öppna nya friheter för universitet och högskolor. Jag gissar att det är det debatten kommer att handla om . 131 () replik: Globaliseringen har precis börjat, kan man säga. Jag håller med utbildningsministern om att vi måste stå väldigt väl rustade genom kunskap och satsning på kunskap och forskning. Det är därför väldigt märkligt att det skulle finnas ett enda förslag i våra reservationer som vänder ryggen. Jag hoppas att utbildningsministern kan förklara det. Jag ska uppehålla mig vid en sak, nämligen att socialdemokrater, liberaler och alliansen har olika visioner. När utbildningsministern och Socialdemokraterna talar om att fler ska få tillträde till högskolan finns det bara ett medel att åstadkomma detta. Det är att sänka kraven på förkunskaper och indirekt också sänka kvaliteten på undervisningen. Jag har den utbildningsvisionen att jag tror att det är möjligt att få en grundskola, en gymnasieskola och en högskola som ger alla som har förutsättningar för det goda möjligheter att gå vidare. Jag ser det inte som en positiv lösning att säga att enda möjligheten att få fler att börja på högskolan är att vi ska repetera gymnasiekurser på högskolan. Jag tycker att det är rimligt att människor kan läsa svenska när de börjar på högskolan. Jag tycker att det är rimligt att människor som har valt svåra ämnen som språk och höga kurser i matematik på gymnasiet går före dem som har valt hobbyliknande kurser som inte har med utbildningen att göra. Jag tycker att det är rimligt att man får högre poäng för att man har läst svåra ämnen i gymnasieskolan än för att man har jobbat . Det är skillnaden mellan våra visioner. Utbildningsministerns pris för att få in flera är att man sänker både förkunskaperna och kvaliteten i undervisningen. Jag vill gärna ha svar på det och på vad sätt vi vänder ryggen. 132 Utbildnings- och kulturminister () replik: kommer ju från , från om jag inte är felinformerad. I dagens stora , , har en forskare i pedagogik från besvarat fråga. I stället för att jag ska hitta på nya formuleringar ska jag läsa innantill vad som forskar i pedagogik vid säger om det borgerliga förslaget till förändring: Det här är ingen marginell förändring som borgarna har föreslagit. Den innebär att studenterna låses fast i ett linjeliknande system som alla lärosäten måste följa. Denna nationella begränsning är enbart destruktiv. får en konservativ examensstruktur just av det slag man i andra länder försöker komma ifrån genom Bolognaprocessen. Detta begränsar förmåga att utveckla internationellt attraktiva masterexamina inom nya eller tvärdisciplinära kunskapsområden. Som pedagogisk forskare tar jag mig för pannan, säger , och frågar mig vilka effekter på högskolesystem eller Bolognaprocessen som partierna bakom motionen har använt sig av. Det tragiska med förslaget är att det är obehövligt eftersom alla gamla ämnesexamina ryms inom det nya systemet. Det är bara universitetens utvecklingsmöjligheter på den avancerade nivån man skär bort. Det är väl svar nog. 44 andra länder går en annan väg. ska välja en särlösning som gör att studenter från andra länder får svårt att söka in till en svensk masterutbildning. Snacka om att vända Europasamarbetet ryggen! Vad gäller kunskapskraven vill jag säga: påstår rakt ut i luften att vi bara sänker och sänker kunskapskraven. Jag vet inte om sov när pratade . Hon beskrev hur kraven har höjts steg för steg. De har entydigt höjts . av alla kurser över alla år på gymnasiet måste vara godkända för att man ska få komma in på högskolan, plus avslutat examensarbete. Så höga har kraven aldrig varit absolut inte när du och jag kvalade in för universitetsstudier. 133 () replik: Det finns naturligtvis olika uppfattning både bland professorer och andra människor. studenter får väl i någon mening sägas representera framtiden. Jag såg att Uppsalastudenterna till exempel med särskild tillfredsställelse noterade att vi betonade fördjupningskraven i examina. Som utbildningsministern mycket väl vet är vårt krav på fördjupning inte låst till ett traditionellt ämne. Vi använder beteckningen kunskapsområde. Jag har inte hört många säga att det på något sätt skulle försvåra utvecklingen. Jag har däremot hört många studentrepresentanter säga att det är väldigt olyckligt att människor slutar sina studier med en fil. kand. och inte har någon fördjupning i något ämne eller något kunskapsområde. De saknar anställningsbarhet och så vidare. Det är inte särskilt märkligt att man tycker att skillnaden mellan en examen och enbart fristående kurser är att en examen står för fördjupning. kom med en rapport för . Jag har redan haft en interpellationsdebatt med ministern om det. Man konstaterar att de flesta högskolelärare menar att studenterna är sämre förberedda , inte jämfört med utan jämfört med . Om man har ett system där man förväntar sig att högskolan ska repetera gymnasiekurser, anordna nybörjarspråk och repetera gymnasiematematik, sänker det ju kvaliteten . Vi kan inte jämföra med andra länder. Man har många olika system. har totalt fri antagning. Hälften slås ut eftersom de inte är förberedda. Vi ska liksom försöka göra bådeoch. Jag tycker att det vore mycket bättre att inte lura in människor på högskolan som inte har fått de förkunskaper de behöver. tjänar utbildningens kvalitet på det. 134 Utbildnings- och kulturminister () replik: 44 länder i har kommit överens om att anförtro lärosätena makten över hur man ska utforma examenskraven vad gäller masterutbildningen. Det gör att studenter kan åka mellan länderna och kombinera ihop sin utbildning. Om olyckan är framme och minoriteten i utskottet vinner omröstningen blir det hopplöst svårt för tyska studenter att komma in på svenska lärosäten. Det minskar flödet över gränserna. I har man inte 80 eller 60 poäng. Det är inte definierat på det viset. blir dessutom det enda land som tar ifrån lärosätena förtroendet och i stället lägger på politisk nivå att i detalj bestämma hur fördjupningskravet ska utformas. Flera av er gled i anförandena förut i den här frågan. Det råder ingen debatt om att det ska vara ett fördjupningskrav. Där är alla överens. Det är självklart. Diskussionen handlar om hur den administrativa tekniken för detta fördjupningskrav denna progression som det heter på fikonspråket ska utformas. Den teknikfrågan gör ni till en symbolfråga till priset av att väljer en särlösning som försvårar utbytet över gränserna. Jag beklagar det. Jag minns interpellationsdebatten för sedan som en mycket rolig debatt där klagade på att gymnasisterna visste vem var. Det vet de inte . Slutsatsen var att färre gymnasister ska få läsa historia i skolan. Det var en hopplös debattsits för att först illustrera hur sorteringsskolan ska göra det möjligt med färre förberedelser för högskolestudier och sedan förena det med analysen att det var bättre förr när fler visste vilka och var. Det sades att färre ska luras in på högskolan. Hur många färre ska luras in på ? 135 () replik: Så fick vi än en gång en uppvisning i kvantitativ fixering och retorik. Varför är inte lika intresserad av dem som är inne i den högre utbildningen? Varför är han så ointresserad av vad som händer med dem när de lämnar högskolan, när de ska starta företag eller bli arbetstagare? Varför pratar han inte om dem, om deras rättmätiga krav, om samhällets rättmätiga krav, på hög kvalitet i den högre utbildningen? Hälften av alla som börjar studera vid landets universitet och högskolor tar aldrig examen, . Vi kan prata hur mycket som helst om platser, men hälften tar aldrig någonsin sin examen. Hälften, fru talman! Var fjärde nybörjare lämnar högskolan med mindre än utbildning bakom sig. Var fjärde är alltså en drop-out. Vi vet inte vad som händer med dem. Var femte kursstudent tar inte en enda poäng, och om vi tittar på alla kursstudenter ser vi att tagit examen . Någonting är galet i Socialdemokraternas högskola när den kvalitet och uppföljning som det vore rättmätigt att kräva inte finns. I det läget fortsätter att tala om kvantitet, om intagning och icke att förglömma om 50-procentsmålet. Det är verkligen en politisk luftpastej. är snart ensam kvar, möjligen har han sällskap av någon socialdemokrat, att hylla det kvantitativa synsättet. Varför är du inte intresserad av kvalitet, ? 136 Utbildnings- och kulturminister () replik: Jag noterar att är ganska sifferfixerad. Vi har haft interpellationsdebatter om demografi och varför ungdomar som är inte ska ges samma livschanser som de som är . Jag hörde att i en replikväxling kom med olika sifferuppgifter. Jag ser ingen talare i kammaren som pratar mer kvantitet och siffror än . Det är roligt. Jag tolkar det så att den här diskussionen är en öm tå för eftersom de så ofta återkommer till den, och det från ett tydligt defensivt perspektiv. Verkligheten är , till skillnad från de obegripliga siffror som försökte briljera med, att av dem som är födda har börjat på högskolan . Av dem som är födda räknar vi med att kommer att ha börjat högskolestudier . Den senast kända siffran säger att under vart och ett av har antalet ungdomar som går vidare till högre utbildning ökat. säger att det minskar. Okej, låt oss anta att det minskar. Då undrar jag hur den logik ser ut som gör att kd bjuder till överläggningar i , kommer ut ur dem och säger: Vi tar bort 1,6 miljarder från högskoleutbyggnaden för att lägga på avskaffad förmögenhetsskatt. Hur ser de argument ut som berättar för dagens förstaringare att det blir färre platser för var och en av dem att slåss om när de är i högskoleåldern än det var för dem som är lite äldre? Den svåra och viktiga frågan är: Hur förbereder ni 15-åringarna på det tuffa budskapet att ni vill skära ned utbildningen med 17 000 platser som ni säger att de ska konkurrera i globalisering med något annat än lägre löner och svagare fackföreningar? Här går skiljelinjen mellan oss, och därför kommer jag att ända fram till valet fortsätta att prata siffror med dig. Tydligen är det en öm punkt. 137 () replik: Skiljelinjen är tydlig: Socialdemokraterna gömmer sig bakom myterna och vill inte se den verklighet som råder. Ett mindre antal unga människor antas till högskolan i . Det går inte att hur länge som helst leva på hoppet om antalet platser när platserna inte finns. var själv ute och skällde på lärosätena, som är utlämnade åt honom och hans socialdemokratiska utbildningspolitik, för att dessa platser inte kommer till. får bestämma sig. Finns de eller finns de inte? Vad är det som egentligen gäller i den socialdemokratiska politiken, förutom att på något sätt klara sista sekunden i repliken? Socialdemokraternas högskolepolitik har havererat. Res gärna runt och samtala med studenter och professorer, , arbetstagarorganisationerna, näringslivsorganisationerna. Tala med vanliga föräldrar som ska skicka sina barn till högskolor och universitet, . Du kommer att upptäcka att det finns en frustration över drop-outs, över bristen på kvalitet, över den fixering som genom socialdemokratisk retorik läggs vid dem som börjar och inte vid vad som händer med människorna och när de lämnar utbildningsinstitutionerna och lämnar gör de väldigt, väldigt . Till och med , som jag tror, kära partivän , ordförande i , har gett upp när det gäller 50-procentsmål och kvantitet. Till och med hon pekar på behovet av att lyfta upp yrkesförberedande program i gymnasiet. Det stämmer väl med vad vi kristdemokrater anser. Vi vill ha lärlingsutbildning. Vi vill ha yrkeshögskola. Vi vill se olika utbildningsvägar och flexibilitet dem emellan. Utbildningsministern vägrar lyssna på verkligheten, på oppositionen. Han lyssnar inte ens på sin egen partivän. 138 Utbildnings- och kulturminister () replik: Verkligheten är den att kd vill vända den kontinuerliga stegringen av andelen ungdomar som erbjuds möjlighet till högre studier, en konsekvent ökning år för år i åtminstone , till en kraftig minskning. Den senast uppmätta siffran var . Vi tror att den stiger till . Er och era alliansbröders dimensionering sånär som på , som insett detta och lägger på lite extra kommer att innebära en sänkning ned mot . Det är ett unikt trendbrott i , unikt i västvärlden, att planera att avsiktligt strama åt möjligheterna till vidareutbildning för unga människor och i stället säga: Vi ska erbjuda lärlingsutbildning där man slipper lära sig vilka och var, där man inte behöver belastas med sådana ämnen som historia, för ni ska ju ändå bara sköta en maskin, ha låga löner och konkurrera med , och . Där går skiljelinjen. ska satsa på en väg med mer kvalificerad utbildning, och mer kvalitet i utbildningen också på gymnasienivå. Gymnasisterna ska också avkrävas att lära sig främmande språk, matematik och historia. All vår erfarenhet säger att många unga människor behöver lära sig vilka och var. Jag beklagar att kd i så hög grad representerar väljargrupper som skulle dra fördel av en breddad rekrytering. De grupper som röstar på kd var lågt representerade på högskolorna för säg . Är det tillbaka till det som kd strävar, månne? Det är frågor som jag ställer mig. Jag ställer dem inte till dig eftersom du inte har någon ytterligare replik, men det är ett tragiskt trendbrott att ett parti som representerar vanliga människor vill tillbaka till en värld där vanliga människors barn hade svårt att få plats, svårt att få livschanser och högre utbildning. 139 () replik: Först och främst vill jag säga att det inte är som jag kallas gubbe. Tittarna får väl avgöra vem som är mest gubbe, jag eller . bekräftar än en gång att han är fast i det kvantitativa synsättet. 50-procentsmålet är överordnat allt annat. I går när jag tittade på Aktuellt på tv bekräftade även din kollega 50-procentsmålet. Han sade: Vi har haft som mål att hälften ska gå vidare till högskolan. Vi har också sagt att hälften inte ska vidare till högskolan. Därmed bekräftar han att ni är helt fast i det kvantitativa, hit och dit. Vi moderater har ingenting emot att man går vidare och bygger ut den högre utbildningen. Det viktiga är att det återföljs av resurser så att vi kan säkerställa en hög kvalitet. På Aktuellt i går tog man också upp en Amsrapport som hette någonting i stil med Var jobben kommer. Det visade sig att det är inom bygg och anläggning och IT och när det gäller sjuksköterskor och hantverkare som det finns ett stort sug efter arbetskraft. har vi 69 000 arbetslösa akademiker. Många av dem har en väldigt lång utbildning. Många har doktorerat och har stora studieskulder men inget jobb. Vi har ett tydligt matchningsproblem här. utbildar vi akademiker till arbetslöshet som man fullständigt längtar efter yrkeskunniga hantverkare ute på marknaden. Jag tror att en av orsaken till problemen är att regeringen ser högskoleutbildning som lösningen på alla problem, i varje fall alla utbildningsproblem och också sysselsättningsproblemen. 50-procentsmålet har på något sätt blivit överordnat allt. Det är överordnat kvaliteten i utbildning och förkunskapskraven. Mot bakgrund av det undrar jag om inte tycker att det är dags att omvärdera 50-procentsmålet och i stället fokusera tydligare på kvalitet och på bättre yrkesförberedande utbildningar. 140 Utbildnings- och kulturminister () replik: Detta är ytterligare en borgerlig företrädare som går upp i debatten och talar kvantitet och siffror. Jag har ännu inte, förrän jag nu snart ska säga det, sagt , men alla borgerliga talare har gjort det. Jag är glad att vi har nått . Jag hoppas att vi når . 50-procentsmålet är för mig en vision som ligger en bra bit framåt. Det stora hotet för mig är de som föreslår. Jag vet inte var står. ligger någonstans mittemellan. De inser problemet. De säger i sin motion att man behöver addera pengar för att minska risken att antalet platser krymper. Men de är emot vår utbyggnad. Jag får det inte att gå ihop. Men jag tolkar det som ytterligare en lite sympatisk anpassning till verkligheten att de ser att det inte är så svart eller vitt som till exempel folkpartisterna bedömer. Låt mig ställa frågan: Vad betyder det som du sade i din inledning att alla ska erbjudas plats som vill och kan? Är det , eller , om vill och kan? Ska då säga: Nej, är lagom eller ? Det bestämmer trots allt ni här i . Det är ni riksdagsmän som bestämmer. Det räcker inte att säga: Det är bara siffror, vi koncentrerar oss på mjuka värden eller någonting annat som inte går att mäta i siffror. Ni här i bestämmer med era beslut hur många platser universiteten och högskolorna ska ha. Det kan ni inte smita undan. Jag ser vad ni röstar. har röstat för i stället för dagens . uppfattning kan vi inte förstå. Låt mig höra: Vad betyder detta att alla som vill och kan ska erbjudas plats? har jag en fråga som inte handlar om siffror. Jag utslungar ett ganska allvarligt påpekande till er. Ni vänder ryggen. Ni gör en särlösning som skiljer mot de 44 andra länderna när ni inte tror högskolor och universitet om att själva fatta beslut. De vill ni politisera. Jag noterar att ni alla bara vill diskutera siffror. Ingen tog upp denna mycket viktiga, principiella inte minst, Europapolitiska fråga. 141 () replik: talar gärna om de ökade elevkullarna framöver. Då får jag påminna ministern om att hans regering suttit vid makten och känt till detta . De här eleverna föddes inte i går. Trots det har ni inte prioriterat resurser till att bygga ut den högre utbildningen och forskningen med kvalitet. Ni har inte ens kompenserat lärosätena för pris- och lönekostnader. Vi säger inte nej till en utbyggnad. Men vi slår fast att den måste ske med hög kvalitet. Det är det som skiljer oss från Socialdemokraterna. vill öka resurserna till lärosätena med ungefär 4 miljarder de kommande tre åren. Men skillnaden är som sagt att vi fokuserar på kvalitet och regeringen på kvantitet. Jag är inte ensam om att ifrågasätta regeringens kvantitativa syn. Precis som sade har även LO:s ordförande och också Lärarnas Riksförbunds ordförande varit ute och ifrågasatt 50-procentsmålet. Jag läser i deras debattartikel: Regeringens mål för skolan borde formuleras om. Det är viktigare att alla går igenom med godkända betyg och sedan klarar gymnasiet, än att hälften av alla unga ska börja på högskola. I stället för att utbilda akademiker till arbetslöshet, bör vi satsa på gymnasiets yrkesförberedande program. Jag kunde inte sagt det bättre själv. Varför håller och regeringen så benhårt kvar vid den kvantitativa synen på bekostnad av kvaliteten? är det de unga som utbildar sig till arbetslöshet som får betala priset för er benhårda syn att det är just som ska gälla framför allt annat. 142 Utbildnings- och kulturminister () replik: Det är ytterligare en av de borgerliga männen, om det nu är en bättre beskrivning, som enbart talar om kvantitet. har förbrukat sin talartid. Det är bara siffror. Det är inget svar på min fråga: Hur många procent betyder det omsatt i riksdagsbeslut när man säger att alla som vill och kan ska vara välkomna till högskolan? Det bestämmer ni här i med resursbesluten. Ni prioriterar avskaffad förmögenhetsskatt, invasionsförsvar på för evig tid och annat framför att satsa pengar på att stärka inför globaliseringen. Jag beklagar att kvantitetsresonemangen inte räckte till att svara på de frågorna. Det var en helt ny kvantitets- och sifferexercis som kom fram. Man sade att vi inte har kompenserat för pris- och kostnadsutvecklingen, och därför finns det inte plats för dagens 15-åringar när de ska börja på högskolan. Låt mig då berätta det än en gång. Jag har gjort det förut i interpellationsdebatter, men det lyssnas inte på alla fronter. Även jag har ibland koncentrationsproblem, så jag har tolerans för det. när vi har haft en inflation på i har anslagen per student räknats upp med om jag minns rätt . Det är långt snabbare än inflationen i samhället. Om pengarna inte räcker är det kanske hänförligt till någonting annat. Jag vill gärna öka mer. Vi ökar också mer per student. Det ser jag som en separat fråga från frågan om hur vi organiserar lärosätena och från frågan om hur stora utbildningsbehov framtid har, hur stort krav på utbildningsväsendet vår framtid ställer när konkurrensen skärps. Den sammanblandning som ni gör i alliansen är för mig obegriplig. Jag misstänker att det beror på att ni inte gillar den breddade rekryteringen. Ni föredrar att lägga pengar på försvar och förmögenhetsskatt framför att investera i kunskaper i den framtida konkurrensen i världen. 143 () replik: Det är en intressant debatt. Jag kan i varje fall tala om för att från sida är vi väldigt glada över att vi har varit med och byggt ut den högre utbildningen så att det nu finns minst ett lärosäte i varje län. Det fantastiska är, såvitt jag förstår, att det är total politisk enighet om att detta är bra. Det kanske det inte var förut. Det tycker jag är en väldig framgång för det som både socialdemokrater och centerpartister arbetat för tidigare. Sedan blir jag lite fundersam över . Det är tydligen oerhört viktigt med kvantitet i varje fall och att bygga ut. Vi har 340 000 studenter i grundutbildning . Vi ska inte skära ned där. Det är utbyggnaden som diskuteras. LO-ordförandens artikel har tidigare citerats här . Där skrev hon och från bland annat följande: Den snabba expansionsfasen av utbildningssystemet är genomförd. Det är dags för en kvalitetssäkring av utbildningen. Vi måste se till att alla är med på utbildningståget. Det är just det som LO-ordföranden säger som jag tycker att vi ska ta fasta på. Alla människor i det här landet har rätt att få en utbildning och komma in på arbetsmarknaden. Vi får inte ha det så att vi sätter upp en målsättning att alla ska in i högskolan, och sedan ramlar massor med ungdomar ut på vägen. Vad är det som har hänt? Det är att av dem som går ut gymnasiet inte har godkända betyg. Vad har de för livschanser, som talade om? Vi måste se till att de får en bra utbildning. Där vill jag också citera LO-ordföranden. Hon skrev så här: Men när man väljer en högskoleutbildning, så väljer man bort andra yrkesutbildningar och att förkovra och specialisera sig inom ett arbete som kräver en annan typ av skicklighet. Det finns mängder av arbetarjobb som kräver specifika kvalifikationer och färdigheter som det kan ta att arbeta upp. Arbetslösa akademiker har ingen chans att få jobb som byggnadssnickare, kockar, fordonsmekaniker eller frisörer utan ytterligare utbildningar och de är i många fall fångar i studielånsfälla. Vad vill göra för att alla ungdomar ska komma in på arbetsmarknaden? 144 Utbildnings- och kulturminister () replik: Jag tycker att det var roligt att börjar med att betona det som historiskt har förenat socialdemokrater och centerpartister. Jag är glad att han gjorde det. Våra väljare och våra medlemmar har sammanfallande syn i viktiga avseenden på de här frågorna. Det gäller vikten av breddad rekrytering. Vi representerar båda partier vars väljarbas tidigare var utestängd från högskolan av regionala, sociala och ekonomiska skäl.