prot · GU0946 · 2006-12-21 00:00:00 — Säg mig, Littorin: Vad ska vi säga till alla de ungdomar som skickas från arbetsmarknadspolitiska program till totalt utanförskap? Vad säger till de ungdomar som inte får läsa upp sina gymnasiebetyg på komvux på grund av de neddragningar ni gör? Vad säger till alla de ungdomar som inte får möjlighet till ett kommunalt ungdomsprogram eller till en ungdomsgaranti? Vad säger till de 31 000 ungdomar som inte får ett sommarjobb på grund av er politik god jul och gott nytt år? Nej Littorin, ni ska vara tacksamma för att vi socialdemokrater förde en så bra ekonomisk politik som ni nu skördar frukterna av. Det har skapat så många jobb i svensk ekonomi , så ni kan vara tacksamma för det. Men konjunkturen vänder, och den dåliga hushållning som ni ägnar er åt nu kommer att leda till att ni förr eller senare får rejäla problem. 71 Statsrådet (): Med all respekt för , men just när det gäller ungdomsarbetslösheten har inte den förra, socialdemokratiska regeringen så vansinnigt mycket att slå sig på bröstet för. Över 100 000 ungdomar står utanför arbetsmarknaden och är arbetslösa i det här landet. Det är förfärande dåligt. Om vi mäter på ILO-sätt har vi en ungdomsarbetslöshet på . Det är nästan lika illa som det var under de värsta krisåren . Det är faktiskt ett riktigt uselt resultat av den politik som företräder, så kom igen nu! Vi försöker nu göra allt vi kan för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för ungdomar, och det gör vi genom alla de åtgärder som vi har presenterat i vår budgetproposition. En del av dem återkommer vi till . Jag vill återigen återge vad som står i som kom i går: kan därmed den reguljära sysselsättningsnivån öka med , jämfört med om reformerna inte hade genomförts, utan att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir ansträngt. Rubriken på kapitlet är Effekter av den nya regeringens ekonomiska politik. Jag kan också konstatera att i rapporten säger man att ökar sysselsättningen med ytterligare 142 000 personer. En av de absolut viktigaste åtgärderna är att se till att vi har en arbetsmarknadspolitik som underlättar inträdet på arbetsmarknaden och inte försvårar det. Det grundläggande när det gäller just ungdomsarbetslösheten är att se till att minska kostnaderna för att anställa. Det är dessa kostnader som har varit det stora hindret. Det är också därför som vi halverar arbetsgivaravgiften för de unga från . När det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder är det bara att konstatera, precis som man gör i , att arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning har tenderat att förlänga arbetslöshetstiden för de unga. Alltså är det inte det vi ska göra, utan vi ska se till att stimulera ungas arbetssökande och matchningsfunktionen på arbetsmarknaden. Det är precis det vi gör inom ramen för Ams. När det sedan gäller sommarjobb, som var grundfrågan i interpellationen, säger att det nu är 31 000 ungdomar som kommer att gå ut utan sommarjobb. Ja, det är då de 31 000 som har fått den här typen av stöd. Men jag bara kalkylerar precis som gör, att i var det, om jag förstod det rätt, 11,5 miljoner som kom från kommunen och 3,5 miljoner som kom från staten för att täcka dessa kostnader. Men de 11,5 miljonerna kommer väl fortsatt att finnas. Det är klart att om man bara skulle räkna på det sätt som gör kanske det rent statiskt skulle bli några färre. Men jag är övertygad om att i de ekonomiskt goda tider som vi just nu har finns det faktiskt behov av att anställa ungdomar, särskilt med tanke på att kostnaderna för att anställa dem blir lägre. Totalt sett tycker jag att det är ett kraftigt underbetyg när det gäller just ungas inträde på arbetsmarknaden när över 100 000 ungdomar står utanför. Den politik som står för permanentar ju det svåra inträdet på arbetsmarknaden, så jag förstår inte riktigt hur kan använda de brösttoner som jag uppfattar i hans inlägg. 72 (): Över 100 000 ungdomar är arbetslösa och Littorin lovar dem 10 000 nystartsjobb. Hör hur det klingar! Därutöver blir det inga kommunala ungdomsprogram och ingen ungdomsgaranti, för det kommer någonting , och avdrag för hushållsnära tjänster kommer . Detta ska fixa det. Jag vet inte om arbetsmarknadsministern har läst den enkätundersökning som gjorde . Många kommuner anser att arbetslösa ungdomar är de som kommer att drabbas hårdast . Och flera kommuner synes ha en tydlig oro just för att arbetslösa ungdomar som inte har något att göra hamnar i kriminalitet och missbruk, vilket innebär en personlig tragedi för många människor. Om jag ska försöka sammanfatta den borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik vann ni valet på en arbetslinje som ni övergav , efter valsegern, då den första budgeten kom. Detta kommer att slå särskilt mot ungdomar. Då övergav ni den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Ni skickar människor till totalt utanförskap med neddragningar i arbetsmarknadspolitiska program. Det blir inget samarbete med kommunerna utan en övervältring av kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen. Ungdomarna får går från aktivitet till total passivitet. Det kommer att märkas förr eller . Vi ser åtminstone en Littorineffekt, och det är den vi ser i opinionsundersökningarna där siffrorna har rasat för de fyra borgerliga partierna. Jag vill avsluta med att önska ministern en god jul och ett gott nytt år. 73 Statsrådet (): Jag kan försäkra om våra gemensamma goda ansatser, för jag tror nog ändå att vi delar bedömningen att som vi kan minska utanförskapet, desto bättre är det. Så fort man har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden, desto bättre är det. Problemet är att med 100 000 utanför bland de unga har den tidigare regeringens ekonomiska politik uppenbarligen helt misslyckats. Det vi försöker göra är precis det vi sade före valet: Vi genomför nystartsjobben från . Vi halverar arbetsgivaravgiften för unga. Vi inför en jobb- och utvecklingsgaranti och en jobbgaranti för unga. Det är precis den politik som vi gick till val på och som vi kommer att genomföra. Det man konstaterar i KI:s och Ams prognoser, i prognoser från de olika storbankerna och egentligen från alla som prognostiserar framtiden är att den totala arbetslösheten sjunker kraftigt, att sysselsättningsgraden ökar. Enligt KI är det 142 000 personer som kommer i arbete . Man konstaterar vidare att just regeringens politik ökar den reguljära sysselsättningsnivån jämfört med om reformerna inte hade genomförts. Det måste vara svårt att vara i opposition under de förutsättningarna. Jag som har stått här och varit förkyld och snuvig blev märkbart piggare av att debattera med . Jag ser inte bara fram emot ledigheten över julen, som jag hoppas blir lika trevlig och skön för som jag tror att vi alla önskar varandra, utan att vi också kommer tillbaka med nya krafter så att vi kan diskutera dessa viktiga frågor också fortsättningsvis, för det behövs. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:135 om höjningen av beloppsgränsen för allmänna avdrag 74 Finansminister (): har frågat mig vilka fördelningspolitiska konsekvenser höjningen av beloppsgränsen, från till , i avdraget för övriga utgifter beräknas få. frågar också om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av detta. Regeringens politik ska ses i ett sammanhang. De samlade fördelningseffekterna av regeringens politik finns presenterade i finansplanen samt i den fördelningspolitiska redogörelsen. Även har gjort analyser av budgetpropositionens förslag och kommit fram till liknande resultat. Beräkningarna visar att de samlade effekterna på inkomstfördelningen är mycket små. När individerna delas in i tio grupper efter inkomst vinner samtliga grupper på förslagen. Detsamma gäller om befolkningen delas in i olika familjetyper, åldrar eller regioner. Om förslaget om en höjning av beloppsgränsen i avdraget för övriga utgifter ses isolerat är effekterna på fördelningen mycket små. Mått på den samlade inkomstspridningen påverkas inte märkbart. Medelinkomsten beräknas minska till följd av förslaget. Minskningen kommer i första hand att påverka personer som arbetar, det vill säga samma personer som kommer att få sin situation betydligt förbättrad till följd av jobbavdraget. Det finns därför inte anledning att vidta några ytterligare åtgärder till följd av detta. 75 HANS (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag är glad att jag kunnat gå statsrådet till mötes genom att vi flyttat debatten från gårdagen till . Mitt tåg går . När vi antagit en budget på närmare 800 miljarder kanske finansministern tänker att här kommer det en och börjar tjata om 300 miljoner. Och det är väl småpengar i den stora budgeten. Jag delar finansministerns syn att det är viktigt att se politiken i ett sammanhang, och det var det jag försökte göra när jag såg avdraget. Jag tänkte: Vem är det egentligen som drabbas av det? Hur ser killen eller tjejen ut som gör avdraget? När jag är osäker på något brukar jag alltid kontrollera med min hemkommun . Jag ringde alltså till skattekontoret där och fick en profil, inte en stor utredning utan en beskrivning av killen och tjejen som gör avdraget. Den som kan göra avdraget är alltså en byggnadsarbetare som kan dra av sina mätningsavgifter, det är sådana som har lite mer fria yrken, som de uttryckte det; de drar av för till exempel skyddsskor. De som jobbar i skogen kan dra av för skyddsbyxor det är speciella byxor, sådana man använder när man kör motorsåg. Det är nog ganska tryggt att ha sådana; jag använder dem själv. Det är också killar och tjejer som arvoderas, och de drar då av för dator och telefon i hemmet, samt killar och tjejer i små idrottsklubbar. De har ett schablonavdrag och får alltså en liten slant från idrottsklubben och då talar jag om småklubbar, inte om i utan om sådana som . Alla dessa mister avdraget. Det är klart att jag sätter in det i det större sammanhanget, vilket jag tycker att man ska göra. Kanske handlar det om just de människor som hamnat lite i skymundan i den sammantagna politiken. Signalsystem är viktiga. ser killar och tjejer att det blir dyrare, att vissa får större skattesänkningar än andra och så sitter de där och tänker: tog de avdraget också. Jag förstår att det inte går att göra något åt detta nu när budgeten är antagen, men det ska ju göras flera budgetar. Tiderna är som sagt goda, och man behöver kanske inte vända på varenda krona. tror jag att det här är ett viktigt avdrag för många vanliga människor. Jag ska kanske erkänna en sak; det är ju inte så mycket folk i kammaren. Det är svårt att avgöra var man blir politiskt aktiv. hände en massa saker. Bland annat hade jag en hård kamp med dåvarande taxeringsordföranden ifall man fick dra av för kläder som man hade under skyddskläderna. Jag vann den striden och fick dra av jag tror det var . Symboliskt var det väldigt viktigt för mig. När jag inte fick det godkänt tänkte jag att det var typiskt att en vanlig kille eller tjej på fabriken inte skulle få göra avdraget. Det handlar om signalsystemet. Min uppmaning till finansministern är därför: Tänk över detta, för det är ett viktigt avdrag för den vanliga människan. 76 Finansminister (): Låt mig tacka för att vi fick till stånd den här debatten. Det är naturligtvis viktigt att diskutera dessa avdrag. Jag brukar också använda sådana skyddsbyxor när jag kör motorsåg. De är både bra och bekväma och skyddar så att man inte kör sågen rätt in i musklerna. Jag håller med om att fördelningsanalyser är centrala. Politik handlar om många olika saker. Det handlar om tillväxt och sysselsättning. Men för att politiken ska bli rimlig och uppfattas som vettig av människorna är det viktigt att ha koll på hur den påverkar olika grupper och att eftersträva rimliga effekter för alla. För att det ska fungera är jobben naturligtvis viktigast. Jag tänkte dock inte säga så mycket om det . Låt mig i stället konstatera en annan sak, nämligen att det vid sidan av jobben finns ytterligare något som är centralt för fördelningen, och det är ordningen i statsfinanserna. Jag ska gärna ge den tidigare regeringen en eloge på den punkten. statsfinanser är i mycket god ordning. Varför är det så? Varför ska vi vurma för dem? Jo, vi vet att om vi får oordning i statsfinanserna drabbar saneringarna olika grupper olika hårt. De som oftast har det trängst och är mest beroende av offentliga verksamheter inte minst spelar vård, omsorg och skola stor roll i det sammanhanget drabbas hårt av saneringar. Därför är det viktigt att ha ordning. Skälet till att vi valde att gå fram med en försämring av avdraget för övriga utgifter är helt enkelt statsfinansiellt. Det var inte möjligt att göra de nödvändiga skattesänkningarna med mindre än att vi också fattade en del obehagliga beslut. Det här är ett av dem. Det fanns även andra, såsom snus och tobak, som man naturligtvis kunde försvara och motivera, men de hör inte till den typen av beslut som politiker älskar att fatta. Jag tror också att det är viktigt att vi går vidare med ytterligare skattesänkningar, inte minst för de grupper som nämner byggare, folk som jobbar i skogen. Det är centralt. Det andra steget i den inkomstskattereform som vi pratat om kommer att vara mycket gynnsamt. Det handlar om att öka den skattefria delen från 30 000 till omkring 36 000 och gå vidare med en inkomstskattesänkning för inkomster under 250 000. Det är precis i de grupperna dessa ligger. Jag tror att det är bättre att sänka skatten på arbete och begränsa avdragen än att behålla avdragen. Det finns nämligen många fel i dem, inte för att folk vill göra fel eller för att de är ohederliga utan helt enkelt för att reglerna är så krångliga att det är svårt att leva upp till dem. Det framkommer när man talar med skattemyndigheterna. Då är det bättre att förenkla skattesystemet, att ha lite mindre avdrag och kanske något lägre skatter. Jag tycker det är bra att vi får den här typen av diskussioner kring fördelningseffekterna, för det är en av nyckelfrågorna i politiken. Klarar vi av att göra det vi vill? Vi kan vilja olika saker, men vi ska alltid fråga oss om fördelningseffekterna blir rimliga. Det är alltså mycket bra att vi får en diskussion om detta. 77 HANS (): Jag tror säkert att skattemyndigheterna tycker att det är kanonbra. Om vi får bort en massa småavdrag förenklar det väldigt mycket för dem. Precis som finansministern säger handlar politik om att få ett samhälle som är gott att leva i för många. Då är de signaler man skickar ut viktiga så att folk känner att det blir rättvist. Det gäller fördelningsnycklar och annat som vi tittar på. gjorde en undersökning som visar att sådana som finansministern och jag från nyåret kommer att få omkring 10 000 mer när alla våra ökade kostnader och skattesänkningar slår igenom. Men för de killar och tjejer som ligger lite sämre till handlar det kanske bara om några tior . Så förhåller det sig. Dessutom tillkommer höjningen av beloppsgränsen, och då tänker de att nu tar de avdraget också. Att det statsfinansiella läget är ganska gott torde vi vara överens om. Och om vi blickar framåt är det, vad jag förstår, inte någon statsfinansiell kris på gång för att få plus och minus att gå ihop. Finansministern får tänka att det var ju det här avdraget som gjorde mig så väldigt politiskt aktiv. Tänk om det är det här avdraget som får fram Socialdemokraterna. Tänk den tanken. Tänk dig när vi sitter här 2010, och så kommer det in massor med nya riksdagsledamöter och väldigt många socialdemokrater, och dina kolleger säger: Oj, oj, oj vad många socialdemokrater. Men då kan finansministern säga till att det kunde ha varit värre om jag inte hade lyssnat på och återinfört det där avdraget. Jag vet hur det är. Men min förhoppning är att finansministern ska tänka över detta. Jag tror att det är viktigt, om du inte kan åstadkomma ett sådant skattesystem som gör att de som tjänar får ut lika mycket som du och jag av detta. Men det tror jag är lite svårare. Då är det viktigt med dessa saker. Återkom gärna i nästa budget, så kanske det blir en liten extra julklapp. 78 Finansminister (): Låt mig bara säga att vi naturligtvis delar ambitionen att man bör ha ett förenklat skattesystem. Vi bör alltid ha regelverk där det är enkelt att göra rätt och svårt att göra fel. Jag tror nämligen att man i ett land som kan utgå från att de flesta människor vill göra rätt för sig och anser att vi har en bra vård, skola och annat som man är beredd att betala skatt för. Det är naturligtvis riktigt med signalsystemen. Men låt mig då säga att min absoluta ambition naturligtvis är tog en byggnadsarbetare som exempel att en lärare, en byggnadsarbetare eller en sjuksköterska ska få lika stora skattesänkningar som jag och andra höginkomsttagare får. Det är den absoluta ambitionen att man ska hitta ett sätt att utforma inkomstskattesänkningarna så att det blir en rimlig profil, så att när det mesta är draget ska även en normal familj med vanliga inkomster ha en ordentlig skattelättnad i och med detta. Då tror jag att vi kommer att samlas här efter valet och ha många nya folkpartistiska, kristdemokratiska, centerpartistiska och moderata ledamöter. Tyvärr är politiken sådan att om jag ska önska flera moderata ledamöter blir det färre av andra. Det känns tråkigt att säga det, men det är så politiken är. Och så tror jag att det blir därför att vi har vidtagit dessa åtgärder som har gett flera jobb. Låt mig ändå säga att jag kan förstå den känsla som beskriver, att det är viktigt att människor känner att det är rätt signalsystem och att det är rimligt. 79 HANS (): Jag får önska finansministern lycka till med detta skattesystem. Om ett par kanske vi kan står här och säga att en som tjänar och en som tjänar som jag, , får ut lika mycket av detta. Det ser jag verkligen fram emot. Jag önskar finansministern lycka till med detta. Jag vill också tacka för denna debatt och önska finansministern god jul och gott nytt år. Jag hoppas att du passar på att vila dig ordentligt därför att det kan bli tuffa tag framöver. 80 Finansminister (): Låt mig bara passa på att önska god jul och gott nytt år och tacka för en mycket trevlig debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:136 om ensamstående kvinnor med barn och skattesänkningarna 81 Finansminister (): har frågat mig om de fördelningspolitiska konsekvenserna av samtliga skatte- och utgiftsförändringar för ensamstående föräldrar som följer av regeringens förslag i budgetpropositionen. frågar också om vilka fördelningspolitiska åtgärder som planeras för att underlätta den ekonomiska situationen för arbetslösa, långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade som är ensamstående med barn. Dessutom undrar vilka fördelningspolitiska åtgärder som planeras i syfte att förbättra situationen för barn till ekonomiskt utsatta föräldrar. Regeringens politik är inriktad mot att flera ska kunna försörja sig på eget arbete. Att bryta det stora utanförskapet på svensk arbetsmarknad är regeringens enskilt viktigaste uppgift. Det ska bli lättare att gå från bidrag till arbete. Det är nyckeln till en förbättrad ekonomisk situation för låginkomsttagare, sjukskrivna och arbetslösa. Med flera människor i arbete kommer de ekonomiska skillnaderna mellan olika grupper att minska. De beräknade fördelningseffekterna av regeringens politik finns redovisade i finansplanen och i den fördelningspolitiska redogörelsen. Även har gjort analyser av budgetpropositionens förslag och kommit fram till liknande resultat. Beräkningarna visar att de samlade effekterna av inkomstfördelningen är mycket små. När individerna delas in i tio grupper efter inkomst vinner samtliga grupper på förslagen. Detsamma gäller om befolkningen delas in i olika familjetyper, åldrar eller regioner. Även gruppen ensamstående föräldrar tjänar på förslagen. Kvinnor och män beräknas vinna ungefär lika mycket. 82 (): Jag vill till att börja med tacka finansministern för svaret. Av svaret att döma undrar jag om finansministern har läst särtrycket om den allmänna fördelningspolitiska redogörelsen mer noggrant än särtrycket om fördelning av ekonomiska resurser mellan män och kvinnor. I den senare framgår tydligt att det finns genus- och könsskillnader. Av svaret att döma har finansministern kanske inte heller läst fördelningsanalys av regeringens budgetproposition. Där kan man rätt tydligt se att av kvinnorna delar på av inkomstökningarna, medan av männen delar på . Jag vet inte om tycker att detta är att dela lika. Jag har studerat båda dokumenten, och jag kan då konstatera att finansministern har fel. Kvinnorna är klara förlorare i förhållande till männen i fråga om denna fördelning. Vi vet att kvinnor generellt har lägre genomsnittsinkomster än män, och ensamstående mammor med små barn har den lägsta ekonomiska standarden av kvinnor i alla grupper. Av ensamstående med barn är faktiskt kvinnor. Det är ca 180 000 kvinnor. Om man då lägger till att många kvinnor också har barn som är boende hos sig så blir denna grupp ganska betydande. Man kan då fråga sig om denna grupp kvinnor kommer att främjas av sänkningarna av förmögenhetsskatten och fastighetsskatten eller av utförsäljningar av allmännyttan. Jag tror inte att det sker i någon större utsträckning. Dessa kvinnor lever inte på bidrag för att de vill det, utan de tvingas till det av olika skäl. Om vi jämför med övriga har en mycket hög sysselsättningsgrad bland kvinnor. Så detta är inte skälet till att man hamnar i denna situation. De frågor som jag har ställt till statsrådet är föranledda av att jag känner en oro för att regeringens skattepolitik utgår från mäns ekonomiska intressen. Den är präglad inte bara av en klassmässig utan också av en könsmässig orättvisa. Jobbavdraget ger inte heller något till en och en halv miljoner ålderspensionärer eller en halv miljon förtidspensionärer. Och en majoritet av dem är också kvinnor. Regeringens förslag om sänkta ersättningsnivåer i a-kassan till respektive kommer också att missgynna kvinnor. Statistik från arbetslöshetskassornas statistikdatabas visar att 110 000 personer redan från årsskiftet får sänkt a-kassa från . Och denna grupp utgörs till av kvinnor. Och många av dessa kvinnor är också ensamstående mammor. Jag känner att den politik som ni nu för kommer att öka skillnaderna och stärka mäns försprång. Jag tror att jag har hört att i någon intervju har kallat sig för feminist. Men jag tror i alla fall att jag har hört finansministern säga sig sympatisera med jämställdhetstanken. Då undrar jag hur finansministern kan driva en sådan här politik. 83 Finansminister (): tar upp en oerhört viktig fråga. Detta tycker jag är en av de mest centrala utmaningar som vi har för . Det är knappast någon grupp som har förlorat så mycket under den socialdemokratiska regeringsperioden som ensamstående mammor. Det är i den gruppen som det ekonomiska utanförskapet har vuxit kraftigast. Det är där som vi har ansvarsfulla, kompetenta och kvalificerade personer som tvingas bli beroende av socialbidrag trots att de anstränger sig och har ordning på sin ekonomi och är mycket skötsamma människor som tar stort ansvar för sina barn. Det är naturligtvis djupt otillfredsställande. Det är inte heller någon slump att det förhåller sig på det sättet. När vi tittar på förra , som togs fram under den förra regeringen, ser vi att det finns en noggrann genomgång av hur de ekonomiska styrsystemen är utformade. Man delar in inkomsttagarna i tio grupper, decilgrupper, och tittar på dem som har de näst lägsta inkomsterna. De tredje lägsta inkomsterna drabbas också av de högsta marginaleffekterna, därför att vi har ett system med bostadsbidrag som ofta läggs ovanpå andra system. Underhållsbidrag och bostadsbidrag läggs till a-kassa och sjukförsäkring. Det här är naturligtvis helt orimligt. Vi har marginaleffekter och tröskeleffekter på ensamstående kvinnor som påminner om vad man i många andra länder bara finner hos de allra rikaste. Jag såg någon som påstod att de enda i som kommer upp i liknande marginaleffekter som vi erbjuder ensamstående kvinnor i decilgrupp 2 och 3 är personer som i .