prot · GT09103 · 2006-04-06 00:00:00 — Han beklagar att den franska regeringen ägnar så ohyggligt stor politisk prestige åt en fråga som, vad gäller bekämpandet av arbetslösheten, är meningslös. 44 (): Jag vill tacka ministern för hans svar. Jag håller med honom i mångt och mycket. Framför allt tror jag att det är väldigt viktigt att man får trygghet. Om man har en trygg situation och en anställning som man kan se långsiktighet i kommer det också att innebära att man kanske kommer att investera i ett hus, man kommer att bilda familj och man kommer att gå vidare i livet. Det är någonting som jag tror är väldigt viktigt för ett välfärdssamhälle, att man kan slå sig till ro och känna trygghet med den anställning man har. Med det vill jag gärna ställa min andra fråga till ministern. Om ett sådant här förslag skulle bli verklighet i , vilka konsekvenser tror ministern att det skulle kunna få? 45 Utbildnings- och kulturminister (): En sak som skiljer och är ju att vi har möjligheter till flexibilitet vid nyanställning. Vad gäller provanställning är ganska normalt. I en del fall på arbetsmarknaden finns det avtal om upp till tolv månaders provanställning. Det är ganska vanligt med tillfälliga anställningar. Den typen av flexibilitet finns redan. Min bedömning är att det inte kan bli några nya jobb av just det här. Det kan jag inte tänka mig. Däremot skulle det kunna bli så att de ungdomar som har fått ett jobb och av olika anledningar fått sluta, till exempel därför att jobbet var tillfälligt, därefter kommer att få en stämpel på sig på grund av att de har fått gå från tidigare arbetsplatser och att de när de söker jobb kanske får ännu svårare att få ett andra eller ett tredje jobb. Att det skulle leda till fler jobb, ökad efterfrågan på arbetskraft, att diskriminera just ungdomar kan jag inte förstå hur det skulle gå till. Jag tror att det skulle leda till ökade klyftor mellan olika grupper på arbetsmarknaden. Det är min huvudgissning. 46 (): Min fråga riktar jag till migrationsminister . antog EU:s direktiv om familjeåterförening. I direktivet, som blir svensk lag, ges rätt för släktingar till människor som kommit till som flyktingar att resa hit och vistas här utan att det ställs ett försörjningskrav på dem eller på dem som är deras referenspersoner. Det intressanta är att har fullständiga rättigheter att ställa ett sådant krav. Ändå har regeringen avstått från det. Min fråga till migrationsministern blir: Varför har vi inget försörjningskrav på dem som kommer hit som anhöriginvandrare? 47 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt som säger att är det land som inte ställer försörjningskrav på människor som kommer som flyktingar. Vi frågar inte personen i fråga: Kan du försörja din familj? Har du en bostad? Är man flykting och har flytt för sitt liv ser vi till att man också ska kunna återförenas i . När det sedan gäller familjeåterförening av andra skäl kan man naturligtvis diskutera försörjningsansvaret. Det är också en diskussion som förs. Vi har en utredning som har tittat på just detta. Är det förenligt med våra principer om icke-diskriminering? Är det förenligt med principerna i vårt samhälle att införa försörjningsansvar? Utredningen är ute på remiss, och den kommer att beredas i . Vi kommer att få många tillfällen att diskutera detta här i kammaren. 48 (): Jag kan inleda med att säga att mitt parti tycker att beslutet att tillåta anhöriginvandring utan försörjningskrav var helt fel. Vi har röstat emot det förslaget i kammaren. Vi vill ha en generös flyktingpolitik, men de som ges rätt att komma till är inte flyktingar. De är människor som kommer som anhöriga. Vi ser det som självklart att man ska arbeta och göra rätt för sig när man kommer till vårt land. Följdfrågan till migrationsministern blir: Hur ser ministern på exempelvis frågan om pensionsrättigheter för den grupp som kommer att komma som anhöriginvandrare? Eller ska jag tolka ministern som att regeringen inte avser att göra några begränsningar för denna grupp? Den möjligheten fanns ju när vi fattade beslutet att anta EU-direktivet. 49 Statsrådet (): För regeringen är det en väldigt viktig grundprincip när det gäller människor som kommer till från andra länder att de ska ha samma rättigheter och samma skyldigheter som människor som bor här. Det är grundprincipen. Den är viktig också när det gäller till exempel arbetsmarknaden. Människor som kommer hit ska kunna ha precis samma rättigheter och samma skyldigheter som alla andra. Människor som kommer hit ska inte användas och utnyttjas på arbetsmarknaden. Och skyddet för detta är just denna icke-diskrimineringsprincip. 50 (-): Sjöfarten har en viktig roll i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Den är mycket energieffektiv jämfört med lastbilstrafik. Friktionen på vattnet är mindre än på vägen. Men det finns luftföroreningar från sjöfarten som gör att sjöfarten snart kommer att stå för hälften av alla försurande utsläpp i . Dessutom finns det luftföroreningar som drabbar de människor som bor i hamnstäderna. Därför har miljönämnden i , med stöd av , förelagt färjorna att installera katalytisk avgasrening. Jag undrar om ministern tycker att det är riktigt att man med stöd av försöker minska sjöfartens luftföroreningar. 51 Statsrådet (): Jag tycker att det är riktigt att man försöker minska sjöfartens luftföroreningar med hjälp av . Men det är också en fråga, som känner till, som blivit föremål för rättsprövning. Vi har väldigt stora problem när det gäller sjöfarten i och med att sjöfarten i huvudsak regleras internationellt. Vi har en havsrättskonvention som ger alla fartyg rätt att färdas på våra hav. Det innebär att vi måste ha internationella överenskommelser för att komma åt sjöfartens utsläpp. Vi arbetar oerhört intensivt med de här frågorna, inte minst med att försöka se till att få bättre luftförhållanden i våra städer. Det är utomordentligt bra, tycker jag, att den här frågan drivs av till exempel . 52 (-): Tack för svaret! är det så att kommunstyrelsen har slutit ett avtal med Sundsbussarna och HH-ferries om fortsatt färjetrafik i . Efter att avtalet slöts skickade kommunstyrelsens ordförande ett mejl till miljöchefen och uppmanade honom att miljönämnden skulle återkalla sitt ärende som hade stöd av . Därför undrar jag om miljöministern tycker att avtal som kommunstyrelsen sluter ska sätta ur spel. 53 Statsrådet (): Låt mig säga så här, när det gäller vad som internt pågår i kan jag inte gå in på de frågorna, för dem känner jag inte till. Vad jag vet är att har drivit detta till miljödomstolen. Sedan har man slutit ett avtal. Har man valt att dra tillbaka det eller på något annat sätt hanterat det så att miljödomstolen inte längre har det på sitt bord är det ju på det sättet. Men detaljerna kring detta, hur det har gått till, känner jag inte till. Jag tycker att det är utmärkt att har drivit frågan och lagt den på sitt bord. I vad mån man skulle ha slutit ett avtal eller inte är jag övertygad om att det finns olika uppfattningar om. Men hur det har hanterats i kommunen kan inte jag gå in på här i kammaren. 54 (): Ingen bok till den som inte döljer kalsongkanten. sätter TT trevliga rubriker. Här handlar det om ett skolbibliotek som har valt att införa något slags klädkod. Man kan väl säga att man antingen får välja coola kläder eller coola böcker inte bådeoch. tror jag inte att det är ett bra sätt att locka ungdomar till biblioteken. Det här leder mig osökt in på en fråga som rör skolbiblioteken. Min inledande fråga till utbildnings- och kulturministern blir: På vilket sätt kan vi öka tillgängligheten till skolbibliotek? 55 Utbildnings- och kulturminister (): Även jag studsade när jag läste detta. Jag vet inte bakgrunden, om det var ett sätt att komma åt svåra ordningsproblem eller om det var något bekymmer för biblioteken. Jag reserverar mig för det. Annars är min grundinställning att biblioteken ska anstränga sig att vara platser där alla sorters ungdomar känner sig välkomna och hemma. Om man har keps på sig stör väl ingen så länge kepsen inte väsnas. Biblioteken ska vara en rofylld plats. Det är min inställning. Det viktigaste för att bibliotek ska vara attraktiva är att det finns bra personal som kan entusiasmera och hjälpa unga människor till rätta när de kommer dit och söker sig fram till exempel i litteraturen. Det ska vara en spännande och trivsam mötesplats där man kan ägna tid åt olika viktiga angelägenheter. Det är för mig huvudprioriteten. Våra partier har tillsammans enats om åtgärder för att kraftigt öka personalen på inte minst våra skolbibliotek. 56 (): Det låter bra. Men har bara varannan svensk grundskola ett bibliotek som är bemannat minst . För de fristående grundskolorna är siffran . Det finns kommuner som helt och hållet saknar bemannade skolbibliotek. Bra och tillgängliga skolbibliotek är tydligen en fråga om både kön, klass och etnicitet. Jag ska vara lite konkret. Jag har ett tips, som kan vara en del i att sätta fingret på och tydliggöra problemet. Vore det kanske en klok idé att som en åtgärd inkludera skolbiblioteken i inspektioner och kvalitetsredovisningar? 57 Utbildnings- och kulturminister (): Det var ett intressant uppslag till hur man kan gå vidare. Jag skulle rekommendera att ta upp det med skolministern. Jag kanske till och med ska göra det själv. Jag är intresserad av åtgärder som stärker kulturens och läsandets plats i skolan. Jag vill påminna om att och jag röstade för det förslag som innebär att vi ska finansiera 15 000 fler vuxna i skolan. Vi lät avsiktligt bli att precisera vilka personalkategorier pengarna skulle användas till just för att skolorna själva skulle kunna bestämma om det skulle vara bibliotekarier eller lärare som gjorde mest nytta i det enskilda fallet. Det väckte strid. Många tyckte att vi skulle utesluta biblioteken och bara tillåta att pengarna skulle användas till lärare. Jag tycker att det var ett bra beslut. Jag har invigt bibliotek, till exempel i min egen gamla skola, i , där man klart och tydligt har sagt att de aldrig hade kommit till stånd om det inte vore för de extra pengarna. Kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar 58 (): Jag vill gärna ställa en fråga till kulturministern. Det blir många frågor till dig . I norra finns ett gästgiveri som driver en fantastisk verksamhet. Man har bestämt sig för att utvidga och bygga till en hotelldel med 18 bäddplatser. Man har fått ja från både församlingen och kommunen, men just nu ligger fallet hos . Problemet är att där man bor och verkar finns det ett gammalt kapell som har varit öde . Det leder till att det nu måste ske en utgrävning innan något annat får göras. Det principiellt viktiga att få svar på är om det är rimligt att när det är fråga om den här typen av beslut som fattas av en länsstyrelse att det ska vara enskilda företag som får bära kostnaden för en utgrävning. I det här fallet pratas det om runt . 59 Utbildnings- och kulturminister (): Min principiella uppfattning är att vi ska vårda vårt kulturarv och att vi ska ta vara på de fornfynd och arkeologiska lämningar som finns till exempel när en väg byggs eller en tunnel grävs ned för trafiken eller järnvägen. Det är ibland stora kostnader involverade för den som bygger. Jag inser att det kan vara svårt för den småföretagare som vill bygga ut en för bygden lönsam, expansiv och viktig verksamhet. Men jag vill inte gärna stå här i talarstolen och säga att man ska få slippa, det vill säga bara gräva bort dessa gamla fornlämningar. Hur kostnaden ska fördelas är möjligen en principiellt svårare fråga som det kan finnas anledning att fundera över. Men min grundinställning är att den som vill gräva får se till att ta till vara de lämningar som finns och bevara för eftervärlden de kunskaper som kan utvinnas av dessa. 60 (): Jag håller med ministern när det handlar om att ta vara på den historia som finns. Det är också viktigt. Bekymret är att om vi bygger vägar eller gräver tunnlar är det staten som är involverad och det blir ett ansvar för den som sätter spaden i marken eller grävskopan i backen. Bekymret här är att den investering som han har planer på att göra för sin verksamhet handlar om kanske totalt 89 miljoner. Den skulle vara, precis som du sade, otroligt värdefull för både kommunen och hela . När det blir en så stor kostnad som faller tillbaka i knäet på honom stoppar det utvecklingen i stället för att gynna utvecklingen. Återigen är vi tillbaka till frågan om vem som har ansvaret för att bekosta det hela. Finns det någon öppning till att den som fattar beslutet också är ansvarig för kostnaden? I det här fallet skulle det handla om ett statligt ansvar i form av länsstyrelse eller någon annan som tar på sig kostnaden. Det kan då bli en möjlig väg att både utveckla och ta vara på den kunskap som finns. 61 Utbildnings- och kulturminister (): Det förefaller som att vi båda två är överens om flera saker. Det är bland annat det angelägna i att en sådan investering kan komma till stånd och värdet av, inte minst, att det uppenbarligen handlar om en framgångsrik näringsidkare i den för oss båda viktiga restaurang- och hotellnäringen och för viktiga turistnäringen. Men vi är också överens om att vårt kulturarv inte ska skingras. Våra länsstyrelser har anslag för det regionala kulturarvet som de har att fördela till angelägna områden, renoveringar, underhållsarbeten av minnesmärken och kulturminnesmärken av olika slag inom länen. Men om anslaget kan användas för att betala bidrag till ett enskilt företag som vill gräva i marken för att göra en lönsam investering vågar jag inte på rak arm gå ed på. Jag måste erkänna att jag inte har stött på den aspekten. Jag ska gå tillbaka och studera detta lite djupare. Jag har fått anledning till det. Jag tackar för att har fäst min uppmärksamhet på denna svåra målkonflikt. Miljökonsekvensanalys av gasledning i 62 (): Min fråga går till miljöminister , och den gäller som så . Första spadtaget till bygget av den gasledning som ska gå från till under togs . Enligt planerna ska gasledningen tas i bruk 2010. Projektet har varit omdiskuterat och livligt debatterat ända från planeringsstadiet; bland annat har de baltiska staterna pekat på den potentiella miljöfaran för som gasledningen kan tänkas utgöra. Hur kommer den att påverka de tusentals ton kemikalier och kemiska vapen som ligger på ? Ledningen kommer även att ha en viss påverkan på . Som närmast kommer den att gå utanför . Från svenskt håll har ingen oro uttryckts för eventuella miljökonsekvenser. Är det så, miljöminister ? Varför har inget gjorts? 63 Statsrådet (): Mycket görs när det gäller detta. Självklart följer vi detta noga. Det är ett projekt som inte bara har miljöaspekter utan medför även en hel del andra problem. Gasledningen planeras att dras genom . Det planeras också någon typ av station som kommer att ligga på fastlandet på . Det här följer vi självfallet mycket noga. Det som är viktigt i ett sådant här sammanhang är att alla länder som är berörda av detta får goda möjligheter till insyn och att göra miljökonsekvensbedömningar, att allting är öppet och transparent och läggs på bordet. Vi följer denna fråga mycket noga. Jag känner också oro för detta. ska vi ha klart för oss att detta har uppmärksammats betydligt mer i till exempel länderna i . Det har också att göra med en stor irritation för att man över huvud taget går den väg som man gör. Det bidrar också till uppmärksamheten där, utöver miljöfrågorna. 64 (): Med tanke på att gasledningen är tänkt att gå strax utanför tycker jag att det är viktigt och intressant att få en diskussion även i kring de eventuella miljökonsekvenserna innan det är . Har regeringen satt ned foten och sagt ja till det här projektet som helhet? Hur kommer regeringen i fortsättningen att hantera den här frågan för att få en bred diskussion? 65 Statsrådet (): Jag är helt enig med om att det är viktigt att vi får en diskussion om den här frågan. Vi har inte på något sätt satt ned foten här. Vad vi har gjort är att vi har gett, enligt den rutin vi har, tillåtelse att undersöka botten på de områden som berör . Något miljötillstånd eller tillstånd i övrigt har inte getts. Så långt har projektet inte alls kommit. Jag välkomnar en debatt och tycker att det är väldigt viktigt att vi följer den här frågan. Sjuktalen i den offentliga sektorn 66 (): Jag vill ställa en fråga till arbetslivsministern. Sjukskrivningarna och de förtida utpensioneringarna från arbetslivet är i mycket hög grad en kvinnofråga. Ungefär två tredjedelar av de sjukskrivna och förtidspensionerade är kvinnor, och en mycket stor del av dem arbetar inom den offentliga sektorn. har mycket uppmärksamhet riktats mot hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen. Jag vill emellertid vända på frågan och rikta uppmärksamheten på offentliga arbetsgivare, såsom hälso- och sjukvården, som är nyckeln till att få ned sjukskrivningar och förtidspensioneringar för kvinnor. Min fråga är då: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att nedbringa sjukskrivningarna på arbetsplatserna inom den offentliga sektorn? Ur ett kvinnoperspektiv måste det vara det allra viktigaste för att minska sjuktalen. 67 Statsrådet (): Jag delar beskrivning av verkligheten. Det är ungefär så det ser ut. som jag har haft ansvar för de här frågorna i regeringen har vi nog presenterat, här i kammaren och på annat sätt, närmare 50 olika förslag till åtgärder, som syftar till att dels förebygga risk för sjukskrivning och ohälsa, dels möjliggöra återkomst tidigare än vad som har skett . Många av åtgärderna riktar sig mot arbetsplatser och arbetsgivare. Speciellt den åtgärd som handlar om medfinansiering, där arbetsgivarna har fått ta ett ökat ekonomiskt ansvar, träffar i väldigt hög grad de arbetsgivare som har hög sjukfrånvaro, vilka i långa stycken också är arbetsgivare inom det offentliga. Därför finns det skäl för dem att intensifiera sitt arbete med både förebyggande hälsoarbete och att möjliggöra återkomst tidigare. Det sker också i allt högre grad för som går. 68 (): Tyvärr går inte det här arbetet riktigt så fort som man skulle önska. Ministern har haft på sig. När vi jämför med kan vi konstatera att det är 480 000 kvinnor som är sjukskrivna eller förtidspensionerade. var det 485 000, så det har inte rasat i väg så uppseendeväckande mycket. Ministern har satt ett mål om en halvering av sjukskrivningarna till 2008. Man kanske har gått ned lite totalt, men är onödiga. De offentliga arbetsgivarna har ofta klagat , även vid den sista genomgången vi hade, att de har svårt att nå . Det är ju det första man måste se till, för att de ska få hjälp med rehabilitering och få tillbaka fler i arbete. Min fråga är då naturligtvis: Vad har ministern vidtagit för åtgärder för att på ett mer konkret sätt ska stödja offentliga arbetsgivare? 69 Statsrådet (): delar jag inte verklighetsbeskrivning. Minskningen av sjukfrånvaron har, vågar jag säga, gått snabbare än vad någon trodde . Sjukfrånvaron har minskat . Vi har också väldigt starka prognoser som visar att förtidspensioneringarna kommer att minska när det gäller nybeviljandet. Vi kommer om bara att få ett läge där det är färre som går in i förtidspensionering än som lämnar förtidspensioneringen. Det är riktigt att det finns ytterligare saker att göra för att öka samverkan mellan arbetsgivare och . Där är mitt klara direktiv till att de avstämningsmöten som man ska genomföra måste ske i mycket större utsträckning än vad som har skett. Det är också på gång just . 70 (): Jag vill ställa min fråga till kulturminister , och det gäller kulturens hälsoeffekter. Alla vi som gillar kultur vet att det är väldigt trevligt, men något som är ganska nytt är att det är väldigt hälsosamt. Det har visat sig att det till och med är lika hälsosamt som motion det är ju allmänt känt att det är hälsosamt. En beräkning visar att man lever längre om man ägnar sig åt kulturkonsumtion än om man inte gör det. Det är ungefär som man lever om man motionerar regelbundet. Därför skulle jag vilja fråga om det inte finns någon möjlighet att använda det här mer för att göra människor friskare. Man har ju startat ett projekt som går ut på att läkare kan välja att i stället för medicin skriva ut motion, till exempel tre promenader . Då skulle de kunna skriva ett recept på tre kulturupplevelser gå på teater, en musikkonsert, bibliotek eller vad man nu tycker är roligast. Min fråga är om regeringen kan tänka sig en sådan utveckling för att befrämja hälsoeffekterna hos kultur. 71 Utbildnings- och kulturminister (): Om frågar kulturministern är svaret naturligtvis ja. Jag vet inte om sjukvårdsministern har samma åsikt, om läkarnas förskrivningsmöjligheter ska utvidgas från att gälla läkemedel till att också gälla teaterbesök eller museibesök. Museibesök behöver de inte skriva recept på, eftersom de numera är gratis. Det är en annan fråga. Men såvitt det kommer an på mig tycker jag att det verkar vara en bra idé. Det kommer fram alltmer belägg för att de här sambanden finns. Vi har också initierat en del ny forskning på det här området för att få mer precision i kunskapen som underlag just för den typen av överväganden som frågar efter. Jag tror att liknelsen med motion inte är så långsökt som en del kanske tycker. Jag tror att det ligger väldigt mycket i detta, inte minst med den nya typ av sjukdomsbild som vi börjar få i , med diffusare symtom, psykosociala faktorer och annat. I de sammanhangen är jag rätt övertygad om att kulturen kan spela en viktig roll. 72 (): Min idé är att man skulle kunna titta på hur de praktiskt har löst den här frågan när det gäller motion på recept. Vissa motionsformer är gratis, medan andra kan vara riktigt dyra. Detsamma gäller kulturen. Det är som regel gratis att gå på museer och bibliotek, och en del konsthallar är gratis och så vidare. Sedan finns det annat som kostar desto mer. Mitt förslag är att titta på hur man har löst det med motion på recept och se om det är möjligt att finna en liknande lösning. Jag tror också att detta skulle vara viktigt ur klass- och könsperspektiv. Man kan se att välutbildade medelålders och äldre kvinnor är de största kulturkonsumenterna, medan män i största allmänhet men speciellt män med LO-bakgrund är de som konsumerar minst kultur. Det här skulle kanske också kunna leda till att man jämnade ut hälsoskillnader när det gäller klass och kön och även spred kulturen till fler grupper, vilket är viktigt både för hälsan och för kulturen. Frågan är om ministern kan tänka sig att jämföra med hur man gör med motion på recept och om han kan se kopplingen även till klass och kön när det gäller hälsa och kultur. 73 Utbildnings- och kulturminister (): Jag kan klart se effekten. Jag tackar för uppslaget om parallellen. Jag tar med mig det och tittar vidare på det. Jag tycker att detta ytterligare stärker skälen för mig att engagera mig hårt i att bredda kulturlivet i , både när det gäller aktivt utövande av kultur och att ta del av kultur som publik på teatrar, museer och bibliotek. Där är priset viktigt. Vi har infört gratis entré på museerna. Det gäller att också slå vakt om att biblioteken ska vara gratis även fortsättningsvis. Den bibliotekslag som säkerställer att utlåningen från alla bibliotek är gratis är ju ifrågasatt. Om olyckan är framme kanske den avskaffas. Därmed öppnas dörrarna för avgift också på biblioteken. Då är det en klen tröst att doktorn får skriva ut ett frikort på . Jag tycker att det är bättre att ha det vid källan. 74 (): Min fråga är närmast riktad till som ansvarig för det övergripande perspektivet. har det kommit information, framför allt i en utländsk tidning, om att och Natos generalsekreterare skulle vilja att och ingår ett avancerat partnerskap med Nato, till skillnad från det partnerskap som vi har . Försvarsminister har välkomnat detta, liksom naturligtvis . Min första fråga till är: Vad ska skilja ett avancerat partnerskap från ett fullt medlemskap om regeringen får bestämma?