prot · GT09131 · 2006-05-30 00:00:00 — Då är ni så duktiga att det är bäst att monopolet får köra det. De sjukhus som har lagts ut på entreprenad har också lyckats bättre än många offentliga. Mycket talar för att vi måste vara modigare här och lägga ut och visa att det går att förbättra verksamheten när det blir konkurrens. Det tror du på i andra lägen, men tydligen inte inom vårdsektorn. sade att kostnaderna i genomsnitt för en barnfamilj är när det gäller hushållskostnad. Detta ska ställas mot kostnaderna i jämförbara länder i EU. Det är inte ett bra betyg för regeringen att vi har fått ett sådant högt kostnadsläge. Även om det har förbättrats är det fortfarande högt, eller tror du att är oförmöget att mäta det? 106 () replik: Jag vill ha bättre lön till kvinnor i kvinnodominerade yrken, men jag vill också ha fler män som jobbar så att det inte blir så kvinnodominerade arbetsmarknader. Du svänger dig med lite stora ord emellanåt, . Vi tar inte i när vi säger att vi har privata vårdgivare. Det är bara att titta på och , och det finns fler kommuner. Det kan vi slå ur hågen. Nog finns det människor inom offentlig sektor som jobbar och trivs väldigt bra på sitt jobb och gör ett effektivt arbete. Det är lite märkligt det säger om att man skulle bli mycket effektivare när man är privat. När det gäller kostnadsläget i ligger vi något sämre till. Men vi har närmat oss EU-nivån. Det finns säkert flera skäl till det. Ett är att är ett väldigt stort land och glest befolkat. Det gör att det är långa transporter. Det är svårt att tillgodose service. Det kostar om man ska tillgodose servicen ute på landsbygden och i glesbygd. Det är vårt uppdrag och vårt ansvar att se till att man har möjlighet att köpa sina dagligvaror var man än bor i . Det finns oroande tendenser just utifrån prispressen. Köpcentrum etableras utanför centrum. Man måste ha bil eller på olika sätt ta sig till köpcentrumet. Det drabbar dem som inte har bil och äldre som kanske bor kvar i centrum och i glesbygd. Det känner jag att vi har ett stort ansvar för. Där delar vår syn. Det visade sig också när vi träffades i utskottet. 107 (): Jag tänker koncentrera mig på dagligvaruhandeln. Vi verkar vara tämligen överens om att konkurrens är viktigt. Vi kanske till och med skulle kunna vara överens om att sund konkurrens är avgörande viktigt. Med sund konkurrens kanske vi menar lite olika saker. Jag för min del anser att sådana saker som kvalitetsfrågor, miljöaspekter och att arbetsrätt fungerar är sådana viktiga fundamentala delar av en sund konkurrens. Vi har problem utöver konkurrensen, som vi vet att den inte fungerar. Vi har ett halvmonopolsförhållande i landet på dagligvaruhandeln. Det finns också andra saker som är konsekvenser av detta. Ett problem är naturligtvis landsbygdsbutikerna, som läggs ned undan för undan. Vi vet om att servicen försämras på de ställena och att man måste åka någon annanstans för att handla. Butiker på små orter blir utslagna av den konkurrens som då finns mellan nyöppnade stora varuhus, och invånarna måste som sagt åka en bra bit för att handla. Inte ens i större städer är det lätt att driva butiker därför att man inte klarar konkurrensen med de stora varuhusen utanför. Det är klart att det är massor med människor som har svårt att nyttja dem på det riktiga sättet. Vi tycker det har vi tyckt allihop såvitt jag förstår att det behövs lite mer konkurrens och att lågprishandel bör komma in. Men vi konstaterar med hjälp av fackets undersökningar och egna undersökningar att här tubbar man lite grann på kvaliteten. Vi ser inte de totala miljökonsekvenserna. De fackliga reglerna är, som vi vet, tydligt mycket mindre viktiga i dessa butiker än vad de är i . Det är klar att konkurrenssituationen blir svår. De borgerliga förslagen om att ordna till och öka konkurrensen räcker knappast till. Ökade insatser från javisst, det är bra, men räcker det? Ändringar i räcker knappast. Licensiering av butiker för reglerade produkter ja, hur skulle det hjälpa de små butikerna som har en svår konkurrenssituation? Jag tycker att man ofta nonchalerar kvalitet, miljö och löner. Det gäller inte bara de borgerliga partierna utan kanske oss allihop. som vi här i fattar beslut om hårda djurhållningskrav och hårda miljöregler i lantbruk så är vi väl alla rätt så inkonsekventa och går ändå och köper varor från länder som inte har de här hårda reglerna. Man förstår ibland svenska bönder som inte klarar att konkurrera på de här villkoren. Är detta rätt? Ska vi fortsätta så? Eller vad sägs om historien om fiskpinnen, som fiskas i , rensas i , fileas i och delas och paketeras i varefter vi återfår den lilla fiskpinnen tillbaka till vårt svenska bord? Trots den långa resan är fiskpinnen billigare än den färska fisk som skärgårdsfiskaren kan erbjuda sina kunder. Var är det hållbara miljötänkandet? Var är den sunda konkurrensen? Priset på varor är naturligtvis viktigt, men det är också viktigt att kvalitet, miljökrav och arbetsrättsregler är lika för dem som konkurrerar på en gemensam marknad. En sund konkurrens förutsätter att producenter som lever enligt landets djur- och miljölagstiftning inte missgynnas. Och hur ska man klara av landsbygdsbutikerna med nuvarande konkurrensregler? Finns det någon chans att en sådan butik kan klara konkurrensen? Jag tror att det måste till lite speciella åtgärder. Man måste helt enkelt bestämma sig för att vi vill ha de här butikerna kvar av olika anledningar. Vi måste låta både kommun och stat se till att den servicen kan upprätthållas. Det är klart då kanske det inte hjälper med de förslag som har haft om lokala grossister. Men det ligger ändå någonting i att gynna dem som har landsbygdsbutiker och dem som finns i den näringen så att de kan ha en inriktning som skulle få våra landsbygdsbutiker att lyfta på ett ganska avsevärt sätt. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 108 (): En effektiv konkurrens är en viktig förutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Den bidrar till ett nödvändigt omvandlingstryck och till ett innovativt företagsklimat. Konkurrens är viktigt. Det är viktigt för konsumenterna på många olika sätt. Ett av skälen är att konkurrens är så viktigt för de små företagen. De små företagen blir offer om konkurrensen är dålig. De får svårt att etablera sig, de får svårt att fungera och de får svårt att slå sig fram. Vi tycker alla här att det är viktigt att små företag kommer fram på marknaden, att de får växa och att näringslivet förnyas. Med en dålig konkurrens blir allt det där svårare. Det är också ofta de små företagen som står för nytänkande och för nya idéer. Det vi säger här om att konsumenterna behöver konkurrensen är alltså helt riktigt. Det beror på hela strukturen för att vi ska få nya företag och att det ska hända saker som behövs i samhället. Ett av de stora problemen för konkurrensen är kartellerna, som är alldeles för många. Jag gick med de borgerliga partierna i ett tidigare skede när vi krävde att kartellerna skulle kriminaliseras. Vi krävde en utredning i den frågan för att få reda på hur man skulle kunna åstadkomma det. Det är lätt att hålla med i hennes brandtal om varför kartellerna borde kriminaliseras. Det förefaller vara ett effektivare sätt att bekämpa karteller. Den utredning som vi begärde har kommit fram och remissinstanserna har tittat på den. Remissinstanserna har varit negativa och inte trott på idén. Därför tycker jag att det är rimligt att man låter kommittén titta på detta vidare och komma med förslag. Det är tydligen inte så enkelt som vi trodde, utan det finns ganska stora komplikationer med det hela. Det skulle till exempel försvåra den del som vi har varit överens om de flesta av oss. Det handlar om att vi ska göra det fördelaktigt för dem som avslöjar karteller att göra detta. Den delen kanske kompliceras av en kriminalisering. Jag tycker att det är rimligt att man får titta vidare på det här eftersom remissinstanserna är så tveksamma. Vi är alla ledsna över att det är så dålig konkurrens inom dagligvarubranschen och att koncentrationen är så hög. Koncentrationen i den branschen hotar de små butikerna rent generellt och den hotar också landsbygdens butiker, vilket också är allvarligt. Detta beror bland annat på integreringen av butiks- och grossistleden men också på andra saker. Det är viktigt att komma till rätta med det här. När det gäller konkurrensen offentligtprivat har det visat sig att av de statliga myndigheterna säljer utanför statsförvaltningen. Det innebär också en konkurrens, kanske på ett dåligt sätt, med företag. Ett sätt att komma åt det här har varit om- och avregleringar, som vi har gjort en hel del av. Det som är viktigt när man gör om- och avregleringar är att regelverken är bra så att konkurrensen fungerar bra efter det att de är gjorda. Det har visat sig att det inte alltid är så. Det är alltså oerhört viktigt hur man om- och avreglerar. har tittat på det här och kommit med närmare 40 förslag till åtgärder på olika plan. Jag tar gärna exemplet med elmarknaden, som jag tycker har avreglerats på ett olämpligt sätt. Det har gjort att konsumenterna betalar dyrt för sin el utan att det egentligen är så stor miljöstyrning med det hela. Det är viktigt att åtgärda det, och det är viktigt att se att trots att en marknad är om- eller avreglerad behöver det inte betyda att konkurrensproblemen är borta. Det beror helt på hur det görs. Den andra stora frågan när det gäller konkurrensen mellan offentligt och privat är när det offentliga konkurrerar med företagen. har tittat på konfliktytorna mellan offentliga och privata aktörer och funnit att de är mycket stora. I en intervjuundersökning som gjorde bland privata företag i vissa utvalda branscher visar det sig att av dem anser att de möter konkurrens från offentliga aktörer i stor eller mycket stor omfattning. Av dem tyckte att konkurrensen var ett problem för företagen. ansåg att konkurrensen inte sker på lika villkor. Jag tycker att detta är väldigt alarmerande siffror. Vi vill ju alla att det här ska fungera på ett sjyst sätt. gjorde vi i utskottet ett tillkännagivande när det gällde frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. Vi inkluderade också att ett domstolsförfarande borde övervägas när det inte fungerar och när de inte tar rättelse. har det, som det har påpekats här, dröjt utan att det har hänt så väldigt mycket. Det som har blivit klart under det här året är att även det här området är väldigt komplicerat. Det är mycket som händer, och det handlar om att saker och ting inte är färdigbehandlade i EU. Det finns andra svårigheter också. Man kan väl ha förståelse för att det inte är så lätt att komma i gång och göra saker på det här området, trots att man ju kan tycka att det har dragits i långbänk väldigt länge . Men det har kommit till nya problem . De här EU-problemen är inte lösta . Så det finns ju förklaringar. Det som jag tycker är väldigt viktigt nu är att den här utredningen blir klar när det är sagt, , och det här blir den sista utredningen. Sedan måste det komma till åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Statens stöd till regional projektverksamhet Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU20 Statens stöd till regional projektverksamhet (redog. 2005/06:RRS18). 109 (): har granskat den regionala projektverksamhet som bedrivs inom den regionala utvecklingspolitiken. Resultatet redovisades i rapporten på hållbar tillväxt. Den har också överlämnats som en redogörelse till . Det är den skrivelsen som vi nu behandlar i det här betänkandet. Det mest uppseendeväckande med betänkandet, tycker åtminstone jag, liksom med alla andra betänkanden som bygger på skrivelser från , är riksdagsmajoritetens totala brist på respekt för revisorernas synpunkter. Men det är kanske självklart att majoriteten, socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, ställer upp som en man och försvarar den socialdemokratiska regeringen, oavsett om man håller med kritiken eller inte och oavsett hur skarp kritiken är. Jag tycker att man därmed bidrar till att urholka betydelse. Vi i alliansen har tagit fasta på revisionens kritik. Den sammanfaller för övrigt på många punkter med vad vi har framfört. Vi vidhåller att för att varaktigt förbättra situationen i de svenska regionerna krävs i första hand tillväxtfrämjande åtgärder och generellt förbättrade villkor för företag och företagare. Vi skulle också, i likhet med revisionen, vilja se att näringslivet får ett ökat inflytande och delaktighet i projektverksamheten. Majoriteten tror att ett nytt projekthanteringssystem kommer att göra de statliga medlen mer träffsäkra. Det återstår givetvis att se, men vår uppfattning är att det inte räcker med en ny beslutsorganisation. Det krävs en tydligare inriktning mot tillväxt i statens stöd till regional projektverksamhet, som jag har sagt. För att åstadkomma det måste företags och företagares villkor förbättras och deras inflytande i verksamheten öka. Med detta yrkar jag bifall till reservationen. Jag tänker inte vara mer långrandig än så. 110 (): Jag ska också fatta mig kort. har framfört en ganska hård kritik när det gäller hanteringen av statens stöd till regional projektverksamhet. anser bland annat att ungefär en tredjedel av de projekt som har studerats har låg fokusering på målet att uppnå ekonomisk tillväxt, att alltför många projekt saknar involvering av näringslivet och att medel ibland ges till projekt som kan bedömas som ordinarie arbetsuppgifter för myndigheter och kommuner. Vidare visar granskningen att miljö- och jämställdhetsaspekter sällan prövas aktivt när beslut om stöd fattas. Det är också en relevant synpunkt att beslutsprocessen inte är transparent. Det är svårt att se vilka prioriteringar som ligger bakom besluten. Varje ansökning prövas för sig allteftersom de kommer in. Det är enligt min mening ett mycket allvarligt fel i hanteringen. Det enda rimliga vore att ha ett givet slutdatum för ansökningar och att sedan behandla samtliga ansökningar på en gång, vilket skulle innebära en mer rättvis och träffsäker fördelning av pengar. Vidare sker sällan utvärdering av projekten. Det innebär att varken regeringen eller stödgivarna har tillräcklig kunskap om stödens effekter. Det kan inte anses rimligt att stöd ges utan att effekterna följs upp. I utskottets betänkande redogörs för förbättringar i hanteringen. Exempelvis har regeringen påbörjat ett samarbete med för att förbättra uppföljningen av stöden. har fått i uppdrag att ta fram ett nytt system som heter Nyps för hantering av projekt- och stödärenden. Det sägs i betänkandet att den planerade samordningen av den regionala utvecklingspolitiken och sammanhållningspolitiken enligt uppgift kommer att resultera i ett övergripande program för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Vi kan också läsa: Utvecklingen av Nyps går enligt information från vidare. Det låter ju bra. Utskottsmajoriteten anför i sin skrivning att utskottet förutsätter att dessa olika åtgärder dels kommer att bidra till att de statliga medlen för regional projektverksamhet kan bli mer träffsäkra, dels kommer att underlätta utvärderingar och minska felaktig finansiering av ordinarie verksamhet eller rundgång av pengar. Vi i allianspartierna tycker inte att utskottsmajoritetens skrivning är tillräckligt stark, utan vi vidhåller vår reservation. Vi för fram fem olika åtgärder i linje med förslagen från . Men för tids vinnande avstår jag från att läsa upp dessa punkter som var och en kan läsa själv och yrkar bara bifall till reservationen. 111 (): Jag börjar också med att yrka bifall till reservationen. Jag tänker inte heller lägga ned så mycket talartid på detta betänkande. Här har vi ytterligare ett ärende där kommit med mycket kraftig kritik angående regeringens stöd till regional projektverksamhet. Man anser att en stor del av det statliga stödet till regional projektverksamhet inte används effektivt. Det bidrar inte till det mål som och regeringen har ställt upp. Många projekt saknar anknytning till näringslivet, och privata aktörer är sällan involverade i stödprojekten och så vidare. Detta är inte första gången underkänner regeringens regionalpolitik. Stora summor pengar sprids över gles- och landsbygd med dålig träffsäkerhet och livslängd. Detta dåliga handlag och slöseri med skattemedel, som pågått , måste få ett stopp enligt oss kristdemokrater. Skulle en bolagsstyrelse få liknande kritik för sitt arbete så skulle de för länge sedan ha bytts ut, och vd:n skulle ha fått sparken. Så går det tydligen inte till i politikens värld. Man lägger bara kritiken till handlingarna och säger att man är tacksam för kritiken och att man minsann redan har tänkt åtgärda det här. Dumma revisorer komma här och kritisera! Ungefär så låter det. De motioner från oss kristdemokrater och från som kräver beslut om att åtgärder vidtas avslås av majoriteten. För övrigt anser jag att bolagsstämman för AB , svenska folket, ska avsätta styrelsen och vd:n för detta bolag, för deras oskickliga sätt att arbeta. 112 (): Det blir lite enformigt, det här, för jag vill också börja med att yrka bifall till reservationen. Alla verkar vara överens om att det är bra att har granskat hur statens stöd till den regionala projektverksamheten fungerar. Då är det ju tråkigt att när det kommer till de konkreta förslagen som revisorerna lägger fram så är inte längre majoriteten lika intresserad. Då tycker man att man har gjort tillräckligt. Jag och menar att det krävs en offensiv politik för regional utveckling i det här landet, en politik som ger alla delar av vårt land, även de glesare delarna, likvärdiga konkurrensförutsättningar och möjligheter till utveckling. Det gäller att ge befintliga företag möjlighet att växa och nya att etablera sig. I norra inland behöver vi en politik för inflyttning för att reparera den sneda åldersstruktur som av avfolkning har lett till. Då kan det krävas generella insatser. Det kan krävas sänkta arbetsgivaravgifter, återföring av vattenkraftsmedel och sådana konkreta åtgärder. Den här debatten handlar om projekt. De har blivit allt vanligare efter EU-inträdet. Om det är en bra utveckling eller inte kan diskuteras . Det talas ju lite föraktfullt om att vi har drabbats av ett projektraseri. Men har vi det här systemet, och då gäller det att göra det så effektivt och så bra som möjligt. Ofta kan större projekt vara bra, men jag tror inte att det generellt går att säga att mindre projekt är dåliga. Det beror på varje enskilt projekt om det är bra eller dåligt. Ska vi få en uppslutning bakom den här politiken från den breda allmänheten krävs det att resurserna från medborgarnas skattemedel används effektivt. Det är på den punkten det uppenbarligen finns en del att göra. bedömer, som sades här tidigare, i sin rapport att en tredjedel av de regionala projekten inte på tillräckligt bra sätt är inriktade på att uppnå en hållbar tillväxt. Granskningen visar också att det är sällan som miljö- och jämställdhetsaspekter tas in i bedömningen vid beslutstillfällena. Det är också en allvarlig kritik. Mot den bakgrunden tycker jag att det borde finnas anledning för alla i den här kammaren att ta förslagen från på allvar. Visst är vi överens om att projekten behöver en tydligare inriktning mot hållbar tillväxt, att miljö- och jämställdhetsfrågor ska prövas i varje fall, att vi behöver en ökad transparens, att näringslivets deltagande bör öka, att utvärderingar bör göras och att regelefterlevnaden bör kontrolleras bättre. Är vi överens om det så förstår inte jag varför vi inte kunde enas om ett gemensamt ställningstagande från utskottet. En bra regional utvecklingspolitik är viktig, och då bör man ta revisorernas synpunkter på allvar för att göra det så bra som möjligt. 113 (): Då bryter jag den här enigheten genom att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande i sin helhet och avslag på den bifogade reservationen. Det gör jag för att vi också naturligtvis har en stor respekt för , men det är också så att väldigt mycket av de förslag som kommit fram gäller sådant som åtgärdas eller ligger i pipelinen för att åtgärdas. Har man påbörjat detta arbete, som är ett långsiktigt arbete och inte sker på bara en punkt, så är det också naturligt att avslå den här reservationen. Alla de delar som tas upp i ska naturligtvis ses över. Vi ser ju att det arbetet har påbörjats, och därmed torde reservationen redan vara tillgodosedd. Det finns dock en synpunkt som är värd att notera, och det är att det står i betänkandet att regeringen , troligtvis , kommer att fatta beslut om en nationell strategi för regional utveckling med en närmare koppling mellan den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik. Detta regeringsbeslut är ännu inte fattat men kommer att fattas . I alla fall måste det arbetet vara klart. Det hänger sedan samman med som ska godkänna det och att programarbetet kommer i gång. Då måste direktiven fram för att man sedan ska komma in på den regionala delen. Här finns det naturligtvis vissa knäckfrågor som kan vara jobbiga i sammanhanget men som man naturligtvis måste klara av. Det handlar om regionalfonden och socialfonden, och även om organisationen. Det måste till en samordning för att man ska klara av de frågor som också pekar på. Det gäller inte minst näringslivets inverkan. Då tänker jag på det breda partnerskapet i det sammanhanget. partnerskap inkluderar ju självfallet näringslivet i dessa ack så viktiga frågor. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen och förlänger inte debatten ytterligare. 114 (): Det statliga stödet till regional projektverksamhet är av naturliga skäl mycket komplext. Det ska finnas i hela landet, och det ska fördelas efter en rad kriterier. Hanteringen av stödet är dessutom splittrad på en mängd olika aktörer. Mot den bakgrunden är den mycket kompetenta och professionella , och dess granskning ytterst värdefull och välkommen. Det har kommit många viktiga synpunkter, men det jag särskilt vill lyfta fram, något jag tycker är viktigt att man tar på allvar och där jag tycker att man måste göra stora förbättringar, det är utvärdering och uppföljning av de olika stöden. Detta måste systematiseras och förbättras, och det är helt nödvändigt att det måste säkerställas. har fått ett tydligt uppdrag att ansvara för detta med hjälp av det nya systemet Nyps ingen har förklarat vad förkortningen står för, men det heter så som dels kommer att underlätta hela hanteringen av olika stöd, dels kommer att ge en mer överskådlig bild av de regionala stöden. Det är viktigt att det finns en gemensam nationell samordning som ökar transparensen och beslutsfattandet och leder till en mer öppen redovisning. Självklart ska olika typer av stöd riktas till de områden och de verksamheter som de är avsedda att stödja. De ska ha ett tydligt fokus på hållbar tillväxt och på att miljö- och jämställdhetsmålen prövas i varje ärende. Ett speciellt problem är näringslivets svårigheter att kunna vara med och vara delaktiga i olika projekt. Tyvärr har mindre företag och små projekt alltför stora svårigheter att bli delaktiga i den här delen av den regionala utvecklingen. För att komma till rätta med det behövs kompletterande eller nya strukturer och former. Det här är mycket viktigt att beakta i den nya strategin för nationell utveckling, som just redogjorde för är på gång och ska sjösättas. Den nationella utvecklingsplanen, som ska gälla under nästa programperiod för , måste ta de här delarna i beaktande för att man på ett mycket bättre sätt ska ha både transparens, genomskinlighet, och utvärderingsstationer där man kan utvärdera och se att stöden går dit de är avsedda att gå. En fungerande regionalpolitik är viktig för alla regioner och hela landet, men alla politikområden har ett ansvar för detta.