prot · GT0965 · 2006-02-01 00:00:00 — Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3 under punkten 4. Innan jag går in och kommenterar våra reservationer tänkte jag beröra frågan om aktiekapitalets storlek. I både en centermotion och en folkpartimotion har man föreslagit att aktiekapitalet ska kunna vara lägre än nuvarande , som är minimibeloppet. Dagens beloppsgräns beslutades av , det vill säga för närmare . Även om vi har haft en begränsad inflation under dessa år har penningvärdet försämrats. I realt värde har kravet på aktiekapitalet sjunkit . Å andra sidan finns det skäl att fundera över hur bolagsstrukturen ser ut jämfört sidan. Alltfler aktiebolag startas inom tjänstesektorn där kravet på riskkapital är mindre än i traditionella tillverkningsföretag. I dagens bolag satsar vi nu mer eget kunnande än pengar. Vi är inte klara med hur den här frågan ska lösas. Det finns skäl att börja fundera över hur framtidens bolagsbildningar ska se ut, men vi återkommer. Att vara företagsledare i ett småföretag ställer stora krav på den enskilde. Du ska vara kunnig inom området när du driver företaget. Du ska kunna bokföring, skatterätt, arbetsrättslagstiftning, arbetsmiljölagstiftning, miljölagstiftning och mycket, mycket mer. Allt detta ska du kunna, och under alla omständigheter är du ansvarig för att frågorna blir rätt behandlade, även om du för dyra pengar anlitar hjälp utifrån. Du är inte bara ansvarig. Du agerar under straffansvar inom de flesta av dessa områden. Dessutom förväntas du uppfylla en rad andra krav från samhället som gäller jämställdhet, integration, statistik med mera. När du sedan ska få lön för din möda möter du ett omgivande samhälle med liten förståelse och uppskattning för de insatser du gjort. Du möter också ett skattesystem som har ringa förståelse för att du arbetat nästan dygnet runt och för att du satsat hela din själ i företaget och inte minst satsat både sparpengar och villan i ditt bolag. Jag anser att företagare inte får den välförtjänta uppskattning de borde få. Som politiker har vi små möjligheter att påverka lönsamheten i olika företag. Men vi bör fråga oss vad vi kan göra för att underlätta så att fler vågar ta steget och starta ett eget företag. Om vi gör det lite enklare att driva företag kan det vara ett steg i rätt riktning. I dagens betänkande har vi moderater tillsammans med våra alliansbröder och allianssystrar två reservationer som är steg i rätt riktning. Vi vill avskaffa revisionsplikten i små företag. Vi vill också ha en systematisk genomgång av aktiebolagslagen och årsredovisningslagen så att anpassning sker till små och medelstora företag. Många små företag lägger ut betydande belopp för revision när de i själva verket behöver en ekonomisk rådgivning om hur företaget bör drivas. Vi anser att den formella delen av revisionen bör kunnas tas bort för små och medelstora företag så att företagen kan lägga dessa pengar antingen på verksamheten eller på rådgivning. När det gäller regelförenkling uppvisar regeringen stor tafflighet. Under en lång följd av år har det talats mycket om behovet av regelförenklingar. Det är bra att det talas om det, men det är mycket bättre om det blir någonting gjort. Frågan måste få en högre prioritet. Det är uppenbart att frågan har kommit i skymundan när regeringen startat sitt valrally när det gäller att tillfredsställa så många grupper som möjligt med så höga bidrag som möjligt. När det gäller förslag att skapa resurser för dessa bidrag har vänsterkartellen betydligt färre konkreta förslag. Jag tror att regeringens och vänsterkartellens ansats när det gäller regelförenkling är felaktig. Det räcker inte med att justera reglernas utformning eller att lägga ut blanketter på nätet om blanketterna ändå ska fyllas i och sändas in. Ofta är det stora arbetet inte att fylla i blanketten utan att ta fram de uppgifter som myndigheterna efterfrågar. Det måste man göra även om blanketter ligger på nätet. har redovisat ett ambitiöst program med ett delvis annat anslag där ambitionen är att rensa ordentligt i regeldjungeln och ta bort allt som inte är till mer nytta än vad det kostar. En revision av aktiebolagslagen och årsredovisningslagen är en bra början. 82 (): Vi i liberalerna har tre reservationer i betänkandet. Jag står givetvis bakom alla dessa tre, men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 3, i likhet med vad gjorde. Den av de tre reservationer som enbart står bakom avser innehållet i årsredovisningen. Vi i anser att jämställdhetsarbetet är ett mycket viktigt arbete, så viktigt att vi faktiskt vill ålägga företag att beskriva detta i sina årsredovisningar. Det kan till exempel vara sådana uppgifter som att företaget aktivt uppmanar pappor att ta föräldraledigt eller företag som, vilket vi vet att det finns, betalar kompletterande inkomstförluster till personal som är föräldraledig och drabbas av taket i föräldraförsäkringen. Men vi månar om att det, när man ålägger företag någonting, ska vara befogat att göra det. Därför har vi inskränkt oss till de större företagen. Dem definierar vi som publika aktiebolag. Men det gäller naturligtvis också, även om det inte finns med i detta betänkande, att stat, kommun och det offentliga i övrigt redovisar sådana här uppgifter. Vi har tidigare kritiserat regeringen när man har lagt fram förslag om att i årsredovisningen ta in sjukredovisningsuppgifter och uppgifter om könsfördelningen i företagsledningen. Vi står fast vid den kritiken eftersom den gäller även de privata aktiebolagen och den reglering som har beslutat om. De här två punkterna vill vi också ska gälla enbart i de publika aktiebolagen. Detta är ju en form av regelförenkling. Vi har en reservation om regelförenkling, och har man aviserat att det ska komma en proposition fram . Men vi har ju sett förut i propositionsförteckningen att inte allting blir uppfyllt. Därför tycker vi att det är viktigt att vi ändå gör det tillkännagivande som vi har i vår reservation nr 4. Vad gäller revisionspliktens omfattning delar jag den uppfattning som nämnde och instämmer helt i att småföretagare kan använda sina pengar på ett bättre sätt än att betala just revisionen. Man kan använda dem framför allt för ekonomiska konsultationer. 83 (): När det gäller revisionspliktens omfattning och regelförenklingar, de reservationer där vi kristdemokrater står tillsammans med de tre andra borgerliga partierna i , kan jag instämma i det som har sagt och även det som har varit inne på. Jag ordar inte mer om det, utan jag går direkt till punkten Översyn av handelsbalken och avtalslagen. Där vill jag uppehålla mig lite grann. Någon kanske tycker att det inte är mycket att orda om. Men principiellt är det viktigt, och rent språkligt, för förståelse och så vidare. Handelsbalken har sitt ursprung lag, och avtalslagen trädde i kraft . Mot den bakgrunden säger utskottet, som ett icke obetydligt understatement, att det självfallet är så att denna lagstiftning har ett språk som inte helt överensstämmer med modernare lagstiftning. Jag ska strax ta några exempel som visar på att språket verkligen är omodernt och svårtolkat. Det är inte bara för den som inte har svenska som sitt modersmål som lagen är särskilt besvärlig att förstå eller tillgodogöra sig. Även för oss infödda svenskar kan språket te sig obegripligt. Eller vad sägs om detta exempel från 10 kap. 9 § handelsbalken om pantsättning av lös egendom som innehaves av tredje man: haver löftesman sig åtagit annan mans gäld, som sin egen, och utfäst betalning å , eller ort, eller ock sig lika med gäldenären där till förbundit; söke då borgenären vilkendera han helst vill. Hur förstår man detta? Jag är ingen jurist. Jag fattar inte det här, kan jag säga, men jag har tagit hjälp av . De har fått fram en översättning, kan vi säga, till modernare svenska. Då skulle det vara så här: En borgenär kan kräva betalning av gäldenären eller den borgensman som har tagit ansvaret för gäldenärens skuld såsom sin egen och gjort utfästelse om betalning eller på viss ort på samma sätt som gäldenären. Då var det betydligt lättare att förstå. Ett annat exempel, 12 kap. 2 § handelsbalken. Där stadgas sålunda när det gäller inlagsfä eller nedsatt och förtrott gods: Inlagsfä, och förtrott gods, bör man vårda som sitt eget. Missfares eller förkommer det, av hans vangömmo, eller vållande; gälde fullt åter. Sker det av våda; vore saklös. På modernare svenska skulle det kunna vara så här: Deponerat gods och anförtrott gods ska vårdas som eget gods. Skadas eller förkommer godset till följd av misskötsel eller vållande ska godset ersättas till dess fulla värde. I övriga fall utbetalas ingen ersättning. Det må så vara, vilket utskottet anför i betänkandet, att såvitt gäller handelsbalken endast en mindre del av de ursprungliga bestämmelserna är gällande. De viktigaste reglerna på detta område finns i nyare, särskilda lagar. Vidare är avtalslagen dispositiv, det vill säga bestämmelserna i lagen gäller bara om parterna inte har avtalat något annat. Utskottet anser tydligen att handelsbalken och avtalslagen är omoderna, men anser inte att det finns skäl för att nu förorda en allmän översyn av lagstiftningen. Vi kristdemokrater anser att samtliga lagar ska ha ett språk som förstås av flera än de som är experter på historisk juristsvenska. Här hade jag väl hoppats på att få visst stöd från just , mot bakgrund av att när jag under förra mandatperioden fanns i justitieutskottet kämpade centerpartisten för att lagarna språkligt skulle moderniseras. Med detta, fru talman, står vi bakom de reservationer där vi finns med, men jag nöjer mig med att yrka bifall till enbart reservation nr 6. 84 (): Jag vill börja med att säga att jag instämmer i alla ställningstaganden i detta betänkande. Vi har fyra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till enbart reservation 1 som gäller aktiekapitalets storlek. Ekonomisk politik för ett företagsammare lägger grunden för att utveckla välfärden. För oss i är fler jobb den allra viktigaste frågan . Att stimulera fler att omsätta alla goda idéer kräver nytänkande, men det kräver också mod att stå upp för det. Bättre villkor för företagen har varit flitigt diskuterat , och det finns faktiskt fog för det. Det är helt uppenbart att det råder delade meningar mellan majoriteten i och alliansen vad gäller de bättre villkoren för företagande. Krav på regelförenkling för företag går i repris. Det beror ju på att regeringens tidigare framlagda förslag har varit otillräckliga. Principen borde faktiskt vara att de regler som inte tillför företagen eller samhället något borde man ta bort. Det är också viktigt ur konkurrenssynpunkt för svenska företag att regelbördan minskar. Vi har ju att kämpa både med regelbörda och med ökade kostnader för de svenska företagen. Både antalet regler och svårtolkade regler kostar faktiskt företagen enorma summor , medel som de här företagen skulle kunna lägga på investeringar av olika slag. Det skulle också gynna arbete och sysselsättning. Inom vill vi också att man ska kunna mäta regelförenklingsarbetet. Det gör man faktiskt i andra länder. I både och har man infört mätbara mål. Det borde inte vara så svårt att göra även i vårt land. Regeringen har pratat om att försöka. Men vi har krävt detta tidigare. Vårt krav är att regelverket borde kunna minskas . Allianspartierna har även föreslagit att revisionsplikten ska avskaffas för de allra minsta företagen, i likhet med vad som gäller i vissa andra länder. I avskaffades revisionsplikten 1993 för de allra minsta företagen. Jag pratar om mikroföretag som beräknas inte ha en omsättning över 3 miljoner . Där har det här varit så framgångsrikt att man i tre omgångar efter 1993 har höjt gränsvärdet för när revisionsplikten ska krävas. Där har man i handlingsprogrammet för regelförenklingssystem för småföretagare räknat fram att nyttan med revisionsplikten inte uppvägde kostnaderna. Det är intressant. Att minimera tröskeln inför start av företag kan göras på olika sätt. Det går att göra genom att förenkla regelverket, och det går att göra genom att sänka olika skatter och avgifter. Det kan också göras genom att förändra reglerna för inträde vad gäller aktiekapitalet. har som enda parti föreslagit än så länge, det pågår diskussioner i andra partier, och det är positivt att det ska bli möjligt att starta ett aktiebolag med ett lägre aktiekapital än den nuvarande 100 000-kronorsgränsen. Vi tycker att det är viktigt. Aktiebolagsformen ger fortfarande ett bra skydd för många, även om det också finns nackdelar vad gäller beskattning för ägarna. Det är inte i alla olika sammanhang bra att hänvisa till enskild firma eller handelsbolag. Handelsbolagen har också krångliga regler ännu krångligare än reglerna för aktiebolag. Att sänka kravet på aktiekapitalet vid inträde borde kunna prövas i särskilda företagsformer, till exempel serviceföretag som inte har så stora kostnader för just igångsättning av företag. För privata småföretag har det här betydelse, det vill säga för att komma i gång i den lilla skalan. Det är faktiskt inte heller så omvälvande. Det här är också något som man har prövat i andra europeiska länder. Det har inte där givit några negativa konsekvenser inte vad vi känner till. Vi i pratar ofta om fler företag. Fler företag är ett medel för att minska arbetslösheten . Det är inte ett mål i sig utan ett medel. Vi upprepar detta ofta. , statens egen företagsmyndighet, har också kommit fram till att vi behöver ca 10 000 nya företag i för att kunna kompensera oss för de rationaliseringar som sker inom stora företag, även i värsta fall de företag som lämnar . Vi är trygga i våra förslag. De finns ordentligt bekräftade även av statens myndigheter. Men då måste man vara mer offensiv vad gäller regelverket och se till att ta bort den tröskel som utgör ett hinder för att starta företag. Jag vill också tacka så mycket för påpekandet vad gäller det krångliga språkbruket. tog upp den frågan. De exempel han gav var belysande. Vi har inte haft den diskussionen just , och därför står vi inte bakom reservationen. Men jag tycker att du har rätt i det du påvisade. Det ligger mycket i det. Jag lovar att vi ska beakta de kraven. Men jag känner att det är viktigt att ha saker och ting förankrade inom partiet. De exempel som gavs var belysande. 85 (): Vi ska nu debattera lagutskottets betänkande nr 12 rörande associationsrätt. I det här betänkandet behandlas ett antal motionsyrkanden. Jag vill också börja med att be om ursäkt till mina meddebattörer för att jag kom lite sent. Som ni vet är ett antal av oss kallade till för en hearing gällande könsneutrala äktenskap. Det är skälet till min sena ankomst. Det var inte av ointresse. Jag vill också börja med att yrka bifall till lagutskottets förslag i betänkande nr 12 i sin helhet och avslag på samtliga reservationer. Jag börjar med reservation 1, som rör aktiekapitalets storlek. Det är en fråga som vi har diskuterat ett antal gånger i kammaren. Utskottet har varje gång uttalat sig negativt till att minska aktiekapitalets storlek till mindre än 100 000. har vi en bolagsform, aktiebolaget, som är fördelaktig. Den ger aktieägarna en frihet från det personliga betalningsansvaret, men den förpliktar. Då är det viktigt att det finns en balans som gör att den avsaknad av det personliga betalningsansvaret som finns i den här bolagsformen i stället garanteras i regler som gäller att det finns tillgångar som motsvarar de förpliktelser som bolaget har. Därför tror vi i utskottsmajoriteten att det är viktigt att man har kvar en högre gräns på 100 000 eller att större publika aktiebolag har en gräns. Vi anser att det är viktigt att det faktiskt finns en gräns. 100 000 i dagens sammanhang är inte speciellt mycket pengar. Jag går vidare till reservation nr 2, som gäller årsredovisningens innehåll. Det är en svår fråga. Det är en fråga som vi också har diskuterat i kammaren ett antal gånger. Var ska man lägga sig? Vad ska föras in i årsredovisningen? Vad är viktigt att få fram? Utskottet säger att det inte riktigt går att uttala vad som är viktigast att redovisa. Vi från utskottets sida har sagt att vi inte tror att vi behöver gå längre. Men självklart är det här något som måste ses över . Ett första steg har tagits där vi kräver redovisning gällande könsfördelning i bolagsstyrelser och vissa andra frågor. Det här är en fråga som kommer att stötas och blötas . Men från utskottets sida känner vi inte att vi behöver gå vidare på just den punkten. Sedan tar jag en reservation som också har diskuterats men som är lite mer omfattande. Samtliga borgerliga partier står bakom den. Det är reservation 3 om revisionspliktens omfattning. Här är det viktigt att säga att vi i svensk lagstiftning har haft principen att revisionen är viktig. Revisionsplikten är något som vi ska behålla och som skapar många positiva effekter. Vi har sett de positiva effekterna som faktiskt fås av en god revision, det vill säga motverka ekonomisk brottslighet och andra trassligheter. Revisionen är också en styrka för företagen. En företagare känner sig trygg i att en utomstående revisor ser över bokföringen. Det finns ett antal sådana positiva effekter som gör att revisionsplikten är viktig. Man kan alltid diskutera hur stora kostnaderna är. Här är det viktigt att se över storleken på revisionsplikten. Hur mycket behöver revideras? Hur mycket behöver revisorerna gå in i dessa delar? Där kan man föra fram en del. Men att ta bort revisionsplikten helt och håller ser jag inte som en lösning. Jag tror däremot att det är viktigt att den finns kvar för att motverka ekonomisk brottslighet och skapa en trygghet för företagaren. De ska känna att deras bokföring är i ordning. Jag kommer att återkomma till frågan. Regeringen kommer att i en lagrådsremiss som läggs fram när jag nu kommer in på reservation 4 att beröra revisionsplikten. Reservation 4 gäller regelförenklingar. Det är en oerhört viktig fråga. Det är en fråga som regeringen tillsammans med samarbetspartierna har jobbat mycket med under den här mandatperioden. Det är en fråga som vi ska fortsätta att jobba med. Lämpligt nog kommer det på regeringssammanträdet att beslutas om en lagrådsremiss som handlar just om regelförenklingar. Man ska se över många av de gränsvärden som finns. Man ska se över reglerna gällande ändring av bokföringsskyldighet för mindre företag. Regler om löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning och arkivering föreslås bli enklare. Det sker också förändringar i befintliga delar för vad som kommer att gälla för mindre och större företag. De mer komplicerade delarna gällande årsredovisning kanske man i större utsträckning skulle kunna lägga över på de större bolagen, för att på så sätt underlätta för de mindre bolagen, som inte har kapacitet för alla dessa delar. Det har också varit diskussioner om att se över gränsvärdena gällande både redovisning och revisionslagstiftning. Här föreslås att det ska ske en del sådana förändringar. Det sker också en anpassning till , där man försöker underlätta. Ett förslag är att man ska försöka ge tydlighet åt företagens skyldighet att upprätta årsredovisningar, finansieringsanalyser och koncernredovisningar och på så sätt göra det lättare för företagen att jobba med de delarna. Det viktigaste vi återkommer till det här förslaget är att ge de mindre företagen en mindre börda inom just den regelbörda som finns . Den här lagrådsremissen kommer, som sagt, , och jag tror att vi i kammaren får möjlighet att diskutera den fler gånger. Regeringen har alltså ett antal frågor som kommer upp . Jag kan kort säga att gällande reservation 5 om stiftelser finns det en utredning som ser över stiftelselagstiftningen, och jag är helt övertygad om att det inom det här området finns ett antal saker som man behöver göra. Därför har man tillsatt en utredare som ska jobba med de här frågorna, och han ska redovisa sitt arbete . Slutligen är det reservation gällande handelsbalken. Jag håller med om att många av de texter som lästes upp för oss från talarstolen här tidigare är väldigt svårbegripliga. Jag är helt övertygad om att det skulle kunna behövas en översyn, men det som vi från utskottets sida har sagt är att det handlar om prioriteringar, att det här är någonting som vi inte kan göra just . Under den senaste mandatperioden har det kommit propåer om oerhört många utredningar och utredningsförslag, och då blir det regeringens uppgift, tillsammans med samarbetspartierna, att bestämma vilka av dessa utredningar som man ska gå fram med först. Jag kan alltså säga att många av de texter som läste upp är svåra att förstå. Men det viktigaste är att de delar som används väldigt mycket har setts över eller finns med i nyare lagstiftning. Med de orden vill jag avsluta med att än en gång yrka bifall till förslaget i lagutskottets betänkande nr 12 och avslag på samtliga reservationer. 86 () replik: Jag vill börja med revisionsplikten. I tidigare sammanhang har vi hört att är intresserad av att diskutera omfattningen av revisionsplikten. Det är positivt att vi från sida, och också hela alliansen, får gehör för kravet att göra någonting åt de regler som finns . Det har också varit väldigt intressant att läsa de diskussioner som har försiggått i medierna i frågan. Forskarna från och från har i en rapport ifrågasatt revisionsplikten i just småföretag. Där har man, precis som i , lyft fram motiven och nyttan med plikt i revisionen. Jag vill understryka att det är plikten vi talar om, att alla ska omfattas av den. Sedan är det oerhört viktigt att företag själva har ordning på sina finanser. Tar man bort revisionsplikten kommer ansvaret att öka för ägare och vd det är jag helt klar över. måste banker och finansiärer få reda på hur det är ställt ekonomiskt i företaget för att de ska låna ut sina pengar. Den vägen kommer man ändå att ålägga småföretagen krav på en ekonomisk redovisning som är seriös. Men fortfarande verkar det som att Socialdemokraterna är väldigt försiktiga här. Då det gäller aktiebolagskapitalet vill jag upprepa detta att man som ägare i ett aktiebolag har ett anställningsförhållande. Det har man inte i handelsbolag. Det är också ett problem. Det är en fördel att ha ett anställningsförhållande. Men man ska naturligtvis alltid ha förpliktelser det är inte dem vi vill undkomma. Vi vill helt enkelt göra det möjligt att skydda även företagaren, att han ska omfattas av de tryggheter som finns i socialförsäkringssystemet. Det gör man inte som enskild företagare. Vad har att säga om det? 87 () replik: När det gäller revisionsplikten vill jag återigen bara påpeka att det vi menar är att den vinst man skulle få genom att inte ha revision i de mindre företagen skulle bli en lägre kostnad för dem. Vi anser att den är marginellt mycket mindre, mot vinsten av att motverka olika typer av ekonomisk brottslighet. Framför allt vill vi också ge stöd till dessa företagare så att de känner trygghet i att deras bokföring och deras ekonomi är bra. Däremot kan man säkert resonera om och det kommer i lagrådsremissen även att finnas sådana delar att se över hur stor revisionsplikten behöver vara. Revisorerna kanske inte behöver gå lika djupt ned i revisionen. Men jag tror att det är viktigt att det finns en utomstående granskare som kan gå in och se till att alla papper är i ordning. När det gäller aktiebolagskapitalets storlek vill jag återigen säga att det är självklart att aktiebolag är den absolut bästa associationsformen att bedriva verksamhet i. Men den har också den absolut största fördelen, som jag lyfte upp i mitt anförande, i att man som ägare inte är betalningsansvarig för skulder som är större än det aktiekapital som är inlagt. Det måste också skapa vissa andra förpliktelser, och den förpliktelse som är den största är att ett minimibelopp måste ha förts in i bolaget och måste finnas i bolaget. För mindre bolag är det . 88 () replik: Jag vill börja med revisionsplikten. Det är inga små kostnader sammantaget som de små företagen betalar.