prot · GT09137 · 2006-06-08 00:00:00 — Sammantaget: En politik för en fortsatt hög tillväxt, högt nyföretagande och fortsatt stark jobbtillväxt som vi måste ge individerna, de anställda, det stöd som de behöver för att ha chansen att söka de nya jobben. 103 (): Jag får tacka för näringsministerns kloka ord. Vi delar ju de flesta uppfattningarna här. Jag tycker också att det har hänt mycket . Vi har fått en bra ekonomi. Vi har haft en ganska hög tillväxt. I alla fall en del av de problem som vi har sett har minskat. Vi har också haft ett bra samarbete kring sysselsättningsfrågan, som vi har prioriterat som en viktig fråga. Och jag och näringsministern har samma grund att stå på, för vi tycker om det här med solidariskt ansvar och slår vakt om en bra välfärdsmodell. Men jag anser också att lönsamma storföretag bör ta ett ökat socialt ansvar och ett finansiellt ansvar för kostnader för omställningar i arbetslivet. Det behövs långsiktiga riskbedömningar av vilka orter och regioner som kan drabbas hårt av nedläggningar. Här är det mindre kommuner och gamla brukssamhällen som har drabbats. Det är speciella företag som drabbas av företagsflytt. Vi ser outsourcing i många av storföretagen. Man gör företagsförsäljningar inom ett företag. Det är det som har hänt i . Jag vet knappt själv vem som äger vad inom , och Polyclad har varit en del av just Perstorpskoncernen. är ett anrikt gammalt familjeföretag som byggdes upp 1884. Det har hänt väldigt mycket med orten. senast hade vi varslet från . Man flyttar ned tillverkningen och 300400 jobb till . Det påverkar en kommun. Där tror jag att vi måste arbeta på ett förebyggande sätt och också bredda näringslivet på de orter som har ett ensidigt näringsliv. Jag tror också att man skulle kunna ha en utvecklingsfond som bör finansiera de här satsningarna. bör betala en omställningsavgift till denna fond. Visst har en bra tillväxt, och det skapas jobb. Jag tror också att många av mina jobbarkompisar som har mist sina jobb, som är chockade, som har varit det länge och som känner väldigt stor ovisshet om sin framtid får jobb . Men det behövs riktade åtgärder. Det sker ganska mycket. Arbetsförmedlingen är nere på Polyclad . Komvux kommer att genomföra omfattande program. Trygghetsråden arbetar med tjänstemannagrupper och vi har andra som arbetar med LO-kollektivet. Inte minst företagsledning och fackförning gör också väldigt mycket. Men det är som sagt stora problem. talade jag med kommunstyrelsens ordförande i , också en kompis till mig. Precis som jag är oroad över den här utvecklingen. Jag fick reda på att av de 153 anställda jag tror att jag i interpellationen skrev 147, men 153 är nog den officiella siffran har 22 fått arbete. Arbetsförmedlingen, trygghetsråden, Aventus med flera utför alltså ett aktivt arbete, men det behövs mer resurser. Jag är glad för att ministern skriver att det blir mer resurser till arbetsförmedlingen. Men jag tror också att det behövs en möjlighet att skapa alternativa jobb. Man behöver använda de här jättefina lokalerna. Jag skulle nästan gråta om det blev någon gokartbana i de här stora fabriksområdena. Alla fina maskiner och den fina teknik som finns på området ska kunna användas till något mycket bättre, till att göra avancerade produkter. Det hoppas jag att man kan få stöd för och hjälp med till exempel genom . 104 Näringsminister (): Det är lätt att dela bedömning, och också hans känsla för hur människor upplever en sådan här chockartad situation, att plötsligt bli uppsagd från sitt jobb och se sitt företag läggas ned. Det är klart att det är då det är så viktigt att vår modell, den samhällsmodell vi har valt, faktiskt fungerar så att de här människorna får den hjälp och det stöd de behöver. Jag tror precis som att det handlar om utbildningsinsatser, vuxenutbildning. Det är oerhört viktigt, inte minst för LO-grupperna, att få möjlighet att förstärka sin grundutbildning. Det kan vara det som blir avgörande för att man sedan ska kunna ta nya arbeten. Vi har också arbetsmarknadsutbildningen. Regeringen aviserar ju i vårpropositionen ytterligare satsningar på arbetsmarknadsutbildningen. Vi ser , när jobben växer till, att det kommer att behövas arbetsmarknadsutbildning för att matcha arbetskraftsefterfrågan med de arbetslösas kompetens och kunskaper. Det kommer att bli viktigt också i att kunna erbjuda arbetsmarknadsutbildning. Jag tror också att det är väldigt viktigt att vi jobbar långsiktigt med att fortsätta stärka vår industris konkurrenskraft och inte se en enskild nedläggning som att det skulle vara så att svensk industri står inför stora nedläggningar. Det är tvärtom så att svensk industri har stärkt sin konkurrenskraft . De har ökat sin export mycket kraftigt och investerar kraftigt i . Därför har de branschprogram som vi nu har för nyckelbranscher i också resulterat i väldigt framåtsyftande åtgärder, som att vi nu satsar på forskning och utvecklingsprogram där vi knyter samman spetskompetens bland forskarna till industrins frågeställningar för att kunna hjälpa till att klara konkurrensen framöver. För det är med kunskap och kompetens som vi ska konkurrera. Jag tror också att i en ort som , med industriellt kunnande och tradition, finns det intressanta och goda möjligheter att utveckla detta och också skapa nya företag och nya produkter. Däremot är jag mer tveksam till diskussion om att göra det dyrare generellt genom att införa nya typer av lagar, regler och kostnader vid nedläggningar. Det kan vara väldigt frestande, och jag kan mycket väl föreställa mig att det från tid till annan kan finnas en folklig opinion för det. Men jag vill varna för att det snarare kan minska attraktionskraft som investeringsland. Eftersom vi har valt en väg som uppmuntrar dynamik och förändring av industri och näringsliv är det mycket bättre att satsa på att individerna får stöd i omställningen än att göra det generellt sett dyrare för företagen att förändra sin produktion. Det riskerar att drabba tillväxt och nya jobb. Det avtal som LO har slutit om omställningsavtal är ju ett exempel på en framåtsyftande politik där man också får möjlighet att stödja anställda som hamnar i den här situationen. Det, tillsammans med en aktiv arbetsmarknadspolitik, brett nyföretagandeprogram, satsningar på infrastrukturen och på industrin det är det som leder vägen framåt. Med det sagt måste jag också säga det som säger, att för den enskilda individ som blir drabbad av en uppsägning är det en lång resa innan man känner framtidstro igen. Vi får se till, med ekonomiska utveckling och de nya jobb som kommer, att dessa människor kommer i arbete. 105 (): Naturligtvis är det så att jag känner många av dem som är berörda. Jag fick anställning på 1974, som vd:n fick anställning. Det är många kompisar som drabbas. Det är tolv tretton som är par, som är gifta eller bor samman, och som har byggt villor. Om man då drabbas av en sådan chock som det innebär med en företagsnedläggelse får det konsekvenser. Det är mycket som kan raseras, och då gäller det att man får samhälleligt stöd. Jag tycker naturligtvis också att man i första hand måste se till att det finns bra a-kasseregler och ett fungerande utbildningssystem. Det är det man satsar på här. Jag vet att kommunen kanske kommer att erbjuda lokaler så att man till exempel kan fortsätta söka jobb och att kommunen försöker stödja på många olika sätt. Det är också så, som näringsministern säger, att det finns en mycket stor kunskap och stor industritradition i . Det finns också många som har idéer om att göra saker inne på området. Det finns utrustning som jag inte tror flyttas till eller utan som blir kvar i och som man då kan köpa ganska billigt. Då kan man nog få i gång en hel del produktion. Där förväntar jag mig av näringsministern att departementet är öppet för idéer, att man välkomnar idéer och på det sättet kan hjälpa och stödja, för det behövs verkligen. De som är så här utsatta behöver all hjälp. Jag vet också, efter att jag pratat med kommunstyrelsens ordförande, att näringsministern är mycket varmt välkommen till för att titta på kommunen och det som händer. Jag tror att det vore väldigt bra om näringsministern kan lägga in en halv dag eller en hel dag i sin almanacka för detta. Det tror jag också att de som är drabbade av att gå miste om sina jobb skulle välkomna. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2005/06:397 om globala standarder för konsumentmakt och tillväxt 106 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att inkludera standardiseringsfrågorna i tillväxtpolitiken och för att öka kunskapen om standardiseringsfrågor hos berörda myndigheter. Standarder är frivilliga dokument som utarbetas av privata organ. Utmärkande för standardiseringen är att man arbetar i öppna processer och att alla som önskar får delta, såsom företag, organisationer och myndigheter. Standardisering har använts som instrument för att rationalisera produktionen och har bidragit till tillväxt och välstånd. Standarder används nu på allt fler områden såsom kvalitetsledning, miljöledning och socialt ansvar. Inom EU har stora ansträngningar gjorts för att utarbeta säkerhetsstandarder för produkter. Dessa standarder, som används i EG:s produktsäkerhetslagstiftning, har överlag bidragit till ökad säkerhet som EU:s inre marknad har genomförts och fördjupats. De europeiska säkerhetsstandarderna har dessutom blivit tongivande i produktsäkerhetsarbetet i länder utanför EU. Merparten av standardiseringen drivs numera på europeisk och global nivå. De svenska standardiseringsorganen tar fram få inhemska standarder. Arbetet har i stället inriktats på att vara svenska förhandlingsorgan i det internationella arbetet. I detta arbete har de svenska organen intagit en framträdande plats. Bland annat leder svenska standardiseringsorgan ett internationellt arbete om civil krishantering och tillsammans med kolleger i leder svenska standardiseringsorgan ett arbete om socialt ansvarstagande, ett arbete som kan komma att få stor betydelse för hållbar utveckling. Många stora svenska industriföretag gör också betydande insatser i det internationella standardiseringsarbetet för att föra ut sina lösningar och på så sätt underlätta marknadstillträdet för sina produkter. Staten bidrar ekonomiskt till den svenska standardiseringsorganisationen. Dels genom ett generellt statsbidrag på ca och dels genom de bidrag som myndigheter ger till enskilda projekt. Av det generella statsbidraget ska användas till att stödja ideella organisationers medverkan i standardiseringen. Regeringen ger vidare ett årligt bidrag till Konsumentråd. Detta bidrag uppgår till ca vilket är en höjning med . Ett villkor för detta bidrag är att konsumentrådet deltar i det europeiska standardiseringsarbetet. Standardiseringen som instrument för innovation, tillväxt och ökad konkurrenskraft har uppmärksammats alltmer . Regeringen har inlett ett omfattande arbete för att belysa möjligheterna att använda standardiseringen som ett instrument för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft och för att standardiseringsarbetet i än högre utsträckning ska bidra till innovation och tillväxt. Möjligheterna att globalt driva svenska intressen och svenska värderingar kommer också att behandlas. Detta arbete tar avstamp i det strategidokument som Standardiseringsråd publicerat . I strategidokumentet lyfts standardiseringens betydelse för innovation, tillväxt och konkurrenskraft upp, liksom dess betydelse för små företag. Resultatet av detta arbete kommer att överlämnas till i form av en skrivelse. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska kartlägga behovet av en förstärkning och ökad samordning av statens medverkan i standardiseringen på IT-området. Denna utredning beräknas vara klar i mitten av 2007. 107 (): Jag vill börja med att tacka näringsministern för svaret på min interpellation som jag lämnade in eftersom jag tycker att det är viktigt att och regeringen får tillfälle att gemensamt föra en diskussion om standardiseringsfrågornas betydelse för tillväxtpolitiken. Bakom detta ligger att vi ser att land efter land mycket medvetet integrerar de här frågorna i sin nationella tillväxtpolitik. Det här är ett område där har varit mycket framstående och på många sätt fortsätter att hålla en hög profil. har vi alltför lite uppmärksammat standardiseringsfrågornas betydelse. För att komplettera det som näringsministern skriver i sitt svar och har föredragit för är standarder förvisso frivilliga dokument som utarbetas av privata organ. Men det är också intressant att se hur standarder som har tagits fram på det sättet läggs till grund för normgivning genom lagstiftning, inte minst på Europanivå. Där baserar man sig i allt högre utsträckning på standardiseringsarbetet för att sätta en miniminivå för det man vill åstadkomma, till exempel i den europeiska produktsäkerhetslagstiftningen. Vi ser alltså att det finns ett mycket tydligt samspel mellan den politiska och den civila sfären på det här området. Vi vet också att en bra standardiseringsstrategi och en bra standardiseringspolitik är tillväxtdrivande. har vi fått flera belägg för detta på det internationella planet. En vetenskaplig rapport som initierades av slog fast att standardiseringen står för av landets bruttonationalprodukt. kom en motsvarande offentlig brittisk rapport som slog fast att av tillväxten i produktivitet direkt hänger ihop med standardiseringen. Vi vet också att en bra internationell standardiseringsverksamhet är grunden för att konsumenten ska kunna ta till vara sin konsumentmakt. Med enhetliga standarder blir det lättare för enskilda konsumenter att veta att varor och tjänster uppfyller samma krav oavsett i vilket land de är framställda eller vilken leverantör de kommer ifrån. På motsvarande sätt är det naturligtvis på arbetsmiljöområdet där man genom gemensamma standarder kan få snabbt genomslag för nya lösningar. Problemet är att har tappat den strategiska helhetssynen. Jag skulle vilja säga att de berörda myndigheterna i alltför liten utsträckning har en gemensam syn på standardiseringsfrågornas betydelse för den svenska tillväxtpolitiken. Regeringen tänker nu sätta i gång ett arbete. Det är svaret i interpellationen. Det är bra. Men det saknas konkreta besked om till exempel när man avser att återkomma till med sina slutsatser i en skrivelse. På vilket sätt tänker regeringen säkerställa att berörda myndigheter och standardiseringsorgan samt konsumentorganisationer, arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter, näringslivets parter och så vidare ges möjlighet att involveras i detta arbete? Det enda vi vet är att regeringen tänker arbeta, men hur tänker man involvera de berörda parterna och när tänker man återkomma med sina förslag? 108 Näringsminister (): Det gläder mig att har uppmärksammat standardiseringens viktiga roll för tillväxt. Det är en gravt underskattad fråga i den allmänna debatten. Det gläder mig att har samma engagemang som jag att fortsätta att utveckla standardiseringsarbetet. är mycket aktivt. Särskilt när det gäller produktsäkerhetsstandarder har en mycket stor aktivitet och stort inflytande. Det är också viktigt. Man ska vara med i ett tidigt skede för att kunna bidra till höga och bra standarder och till att svenska företag får framgångar när man kan utnyttja gemensamma standarder för export och försäljning. Från Standardiseringsråd har vi i ett strategidokument på ett mycket förtjänstfullt sätt fått fram de utmaningar som kommer framöver. Med snabb teknisk utveckling och nya varor och tjänster är standardiseringsarbetet ett ständigt arbete för att vara med och driva våra intressen och våra frågor. Det är en utmärkt startpunkt i vårt arbete som vi har inlett med att formulera den nya strategin för standardiseringsarbetet. Här kommer vi naturligtvis att lyssna på många intressenter. Det ligger i sakens natur. Standardiseringsarbete är både lagstiftning på nationell eller internationell nivå och mycket av företags och intresseorganisationers frivilligarbete. Om det ska bli bra måste man involvera breda grupper. Vi kommer att arbeta fram en strategi som ser på standardiseringen ur tillväxtperspektiv, innovationskraftsperspektiv och, inte minst, svensk konkurrenskraft. Jag räknar med att vi kommer att vara klara under nästa riksdagsår. Då kommer vi att kunna återkomma i en skrivelse till med den strategin. Vi är framgångsrika. Vi är aktiva. Vi har många svenska intressenter. Vi vill fortsätta att vara ledande på det här området. Därför moderniserar vi och utvecklar vår strategi. Jag är glad att också har upptäckt standardiseringsfrågorna. 109 (): Först och främst tack för klargörandet om vad det är för tidsplan som regeringen arbetar med. Det ska bli mycket intressant för , och naturligtvis för de olika parter som är berörda av detta arbete, att ta del av vad som kommer att komma från under nästa mandatperiods första riksdagsår. Jag tror egentligen inte att vi behöver ägna så åt att understryka hur viktigt standardiseringsarbetet är. Däremot blir jag lite orolig över att lyfter fram bara hur framgångsrika vi är och hur aktiva vi är. har naturligtvis väldigt mycket att vara stolt över i fråga om standardiseringsarbetet. Men har inte minst näringsutskott så sent som jag vill understryka att det var ett enigt näringsutskott lyft fram att standardisering är ett område inom näringspolitiken som har tillmätts alltför liten betydelse. Men också näringsutskottet lyfter fram att medvetenheten och kunskapen om standardiseringens möjligheter behöver förbättras inom den offentliga förvaltningen. Ett undantag som nämns och där berörda myndigheter medverkar väldigt aktivt är just produktsäkerhetsarbetet, som nämner. Men det finns så många andra områden där vi faktiskt skulle behöva vässa våra positioner. Inte minst ett enigt näringsutskott lyfter fram att myndigheternas deltagande på andra områden är sämre. Det är därför som jag anser att vi har en hemläxa att göra. Därför känner jag ändå en viss oro för att näringsministern bara lyfter fram allt det som vi ska vara stolta över. Det finns faktiskt en anledning till att näringsutskottet har skrivit detta. Och det finns faktiskt också en anledning till att regeringen har inlett detta arbete. Då kommer jag tillbaka till de två frågor som jag ställde i min interpellation och som näringsministern har hoppat över i sitt svar. Jag ställde ju fyra frågor och inte två frågor. De två frågor som näringsministern inte har berört handlar bland annat om hur man ska kunna se till att små och medelstora företag ges möjlighet att delta i det internationella standardiseringsarbetet. Här är det viktigt att vi håller tungan rätt i mun, därför att privata företag ska agera utifrån sina kommersiella intressen, och så måste det vara. är det klart att vi som industrination och utifrån ett tillväxtperspektiv har ett intresse av att se till att olika röster från svenskt håll kan göra sig hörda i det internationella standardiseringsarbetet. Det som har funnits för att möjliggöra detta har till stora delar avvecklats eftersom det har visat sig vara ineffektivt. Och jag har inga synpunkter på att man drog den slutsatsen. Men då är frågan vad man kan tänka sig att göra i stället för att underlätta för små och medelstora företag. Det lilla tillskott som har kommit till Konsumentråd har kommit till stånd genom ett rent nollsummespel. Man har faktiskt bara flyttat runt pengar inom de befintliga anslagen till frivilligorganisationer på konsumentområdet. Det är inget nettotillskott. Jag vet att näringsministern direkt kommer att svara att det inte är hans bord utan jordbruksministerns. Men detta är faktiskt ett tydligt exempel på att har ett departementsöverskridande ansvar att samverka när det gäller frågor som handlar om standardiseringsarbetet. Här skulle jag också vilja att näringsministern återkommer med ett förtydligande och ett besked. 110 Näringsminister (): Det är utmärkt att har upptäckt hur viktiga standardiseringsfrågorna är och att han nu så kraftfullt stöder regeringens arbete med att utveckla standardiseringsstrategin. Jag menar att detta är en fråga som är av stor vikt för innovation, ekonomisk tillväxt och svenska företags konkurrenskraft. Jag förväntar mig därför att jag får ett fortsatt stöd för detta arbete från under nästa mandatperiod. Detta ser vi nämligen som en viktig pusselbit i den innovationspolitik som vi arbetar med och som också har lett till en stor ökning av nyföretagandet, en stor ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och ökat välstånd i . Självklart kommer de små företagens dimensioner och frågeställningar att vara väldigt viktiga i detta strategiarbete. Vi har i den småföretagarpolitik som vi arbetar med väldigt tydligt visat att det är de små företagens ställning och expansionsmöjligheter som dominerar i näringspolitiken. Det har vi gjort i form av strategiska skattelättnader, forsknings- och utvecklingsinsatser och riskkapitalfrämjande. Och naturligtvis ska det också vara ett viktigt element i standardiseringsarbetet. Detta är alltså ett arbete som vi fäster stor vikt vid och som vi arbetar med tillbaka, och som jag är glad att också känner ett engagemang för. 111 (): Jag hade trots allt hoppats att näringsministern något skulle kommentera problematiseringarna från ett enigt näringsutskott när det gäller behovet av att fokusera tydligare på standardiseringsarbetet. Man pekar på att inte minst olika myndigheter har tappat bort sitt ansvar i standardiseringsfrågorna för att bevaka olika svenska intressen. Därför tycker jag naturligtvis att det arbete som har inletts efter näringsutskottets besked är positivt. Men jag hade hoppats att en lite tydligare problemmedvetenhet skulle komma fram i denna debatt. Men låt oss för all del fortsätta denna diskussion. Jag är naturligtvis väldigt belåten med att näringsministern har visat prov på ett så starkt engagemang för standardiseringsfrågorna i denna debatt. Och jag räknar med att kommer att fortsätta att stödja det standardiseringsarbete som kommer att bedrivas av nästa näringsminister och nästa ledning för . Därmed vill jag tacka för den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2005/06:444 om jämställdhet i näringslivet utan kvotering 112 Näringsminister (): har frågat mig vilka andra åtgärder än lagstiftning som jag ämnar vidta för att öka representationen av kvinnor i bolagsstyrelser, samt vilka särskilda åtgärder som avses att vidtas för att öka representationen av kvinnor inom de statliga bolagens styrelse. har också frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska hinder för kvinnors företagande, liksom att öka kvinnors möjlighet att göra karriär inom företag. gäller en ny lagstiftning om redovisning av könsfördelningen i företagsledningar (prop. 2002/03:56, bet. 2002/03: LU7, rskr. 2002/03:221). Lagstiftningen gäller alla företag med fler än tio anställda och regleras i årsredovisningslagen (5 kap. 18 b § i årsredovisningslagen (1995:1554)). Genom de nya reglerna synliggörs könsfördelningen bland de ledande befattningshavarna i företagen på ett bättre sätt . Det har därmed skapats ett incitament för företagen att vidta åtgärder för att få en jämnare representation av båda könen. Regeringen har lämnat skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande till . I skrivelsen betonas att de statligt ägda företagens ledningar och styrelser bör vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Det är en fortlöpande och angelägen uppgift att ta vara på den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringens delmål om att andelen kvinnor i styrelserna för den statliga företagssfären ska vara uppnåddes . Detta har uppnåtts genom ett systematiskt nomineringsarbete. Per var andelen kvinnor och andelen män i den statliga företagssfären. I de av staten helägda företagen var andelen kvinnor högre, , och därmed också andelen män lägre, .