prot · GT09103 · 2006-04-06 00:00:00 — Min andra fråga är: I vilken utsträckning, om någon, har samarbetspartierna ett inflytande över regeringens position och svar på denna invit? 75 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är ledsen att behöva göra besviken vad gäller den exakta innebörden i begreppen. Som allmänpolitiskt ansvarig är jag inte tillräckligt påläst för att gå i polemik med . I vilken mån det har ägt rum överläggningar med andra partier om detta känner jag inte till. 76 (): Det är svårt att driva polemik med någon som säger att han inte känner till något. Det är ändå intressant och man kan göra en reflexion, herr talman. Det här är en fråga som har dominerat svensk politik , nämligen vår säkerhetspolitiska relation bland annat till Nato och den inbitna hållningen till alliansfrihet. När en invitation kommer om att ingå ett närmare partnerskap med Nato vet inte regeringens företrädare i kammaren hur det egentligen ligger till. Så obetydlig har tydligen frågan om svensk alliansfrihet i praktiken blivit att det kan bli så här i kammaren . 77 Utbildnings- och kulturminister (): Den nedlåtande tonen får frågan att vidgas till att frågan om neutralitet, alliansfrihet eller medlemskap i har reducerats till en nullitet. Det tycker jag faktiskt var en långtgående glidning från sida. För mig och för regeringen är det självklart att medlemskap i inte är ett attraktivt alternativ. Det var inte det frågan gällde. Den rörde den exakta innebörden av den typ av närmare partnerskap som Nato har fört på tal i samtal med och hur vi analyserar den precisa relationen. Det är känt för alla att vi har relationer med Nato. Vi samövar i olika sammanhang. Vi har dialoger. Vi har diskussioner. Vi deltar i möten i Nato. Men vi är inte medlemmar. Vi vill inte bli medlemmar. Det är inte någon nyhet. Det är en stor och viktig fråga. Den skiljer ut från alla andra partier i svensk politik. Det är bara som vill gå med i Nato. Såvitt jag vet driver inget annat parti den frågan. Det är faktiskt ingen bagatell så här . 78 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Det är viktigt att bevara och upprätthålla den biologiska mångfalden. Därför är det oroande att regeringen stoppar ett beslut som gäller att tamdjursägare ska få möjlighet att skydda sina tamdjur mot rovdjursangrepp även utanför hägn. Jag tar upp den här frågan eftersom mycket talar för att det nuvarande läget att tamdjur inte har tillräckligt skydd i själva verket är det stora hotet mot att få en accept för en välavvägd svensk rovdjurspolitik. Regeringen gav besked att inom en mycket snar framtid redovisa hur man skulle gå vidare med beslutet om att bättre förankra rovdjurspolitiken och ge tamdjursägare och hundägare ett större eget ansvar. Min fråga till miljöministern är: Hur stämmer detta besked överens med beslutet i samband med vårbudgeten att man inte har för avsikt att gå vidare i den här frågan? 79 Statsrådet (): Det viktiga beslutet när det gäller § 28 om hur man ska skydda tamdjur har redan tagits. Det innebär betydligt ökade möjligheter att skydda tamdjur inom hägn. Det var ett viktigt beslut som alltså togs för . Diskussioner har förts när det gäller att skydda tamdjur utanför hägn, till exempel en jakthund det är framför allt det det gäller. Det har från jordbruksministern framförts önskemål om att kunna gå vidare i den frågan och se om man på något sätt kunde genomföra försök av det slaget. Det finns dock stora problem kring detta. De handlar framför allt om den illegala jakten. Det är mycket svårt att rättsligt hantera detta. Det har pågått diskussioner kring hur man skulle kunna göra detta rättssäkert. Min bedömning är att , som alltid tycker att det är viktigt med en rättssäker hantering, också borde kunna se de problem som finns med att skydda tamdjur utanför hägn. 80 (): Det handlar inte bara om jakthundar. Det handlar om fäboddjur och samtliga övriga djur som är utanför hägn. Det kan vara djur som har sprungit ut på grund av att de har blivit skrämda av rovdjur. En person från sade så här efter beskedet att det numera är politik som är regeringens politik: Jag blev fruktansvärt besviken över att man stoppar detta. Personen i fråga är det socialdemokratiska kommunalrådet i , , som jag för övrigt känner. Jag håller faktiskt med henne. Det är bara att konstatera att man i här i anser sig veta bättre hur rovdjurssituationen ska hanteras än på plats ute i landet. Vad kommer regeringen att göra för att människor som bor i rovdjurstäta områden ska få ett större inflytande över besluten för att den vägen få accept för rovdjurspolitiken och för den biologiska mångfalden? 81 Statsrådet (): Det här är en mycket viktig fråga för regeringen. Vi arbetar på flera fronter för att gå vidare mot att se till att vi får ett större regionalt inflytande. Vi har alldeles tillsatt en ny utredare för att se på effekterna av rovdjursstammarnas utveckling. Vi vet att det är ett stort problem i många bygder där vi har fått en snabb tillväxt av rovdjursstammarna. Vi vet också att vissa vargar är mer besvärliga än andra. Dem behöver vi identifiera. Vi behöver mer resurser för att klara det. Därför har vi kommit överens om ett större paket där vi bland annat kommer att se till att länsstyrelserna i alla berörda län får ökade resurser för att hantera detta. Vi har rovdjursakutgrupper så att man snabbt kan identifiera vargar som är särskilt besvärliga. Vi kommer också att jobba med hur man kan utveckla arbetet med hundar i skogarna. Vi kommer att jobba med fäbodbruket och se till att vi kan ge ytterligare resurser till fäbodbrukarna för att de ska kunna skydda sina tamdjur. Det är viktiga insatser. Sedan får vi gå vidare med den rättsliga regleringen som är ett betydligt större problem. Åtgärder för att få unga i arbete 82 (): Vi har tidigare i debatten hört uttrycka att ungdomen i kan resa och studera. Ingen minister har uttryckt någon verklig oro över ungdomsarbetslösheten och ungdomens möjlighet att få arbete i ; däremot har oro uttryckts över . Var är oron och vilka är de konkreta åtgärderna för att vi ska få ungdomar i arbete? 109 000 ungdomar är arbetslösa. , vår arbetslivsminister, har berättat att 1 000 av 100 000 arbetslösa unga ska få plusjobb. Men resten då? Hur ska man som ung få jobb i vanliga svenska företag enligt arbetsmarknadsminister ? 83 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att tala om hur verkligheten ser ut just . Arbetslösheten bland ungdomarna går ned. I det läget då vi har haft en hög arbetslöshet för alla har vi därmed också haft en hög arbetslöshet bland ungdomar. Och ungdomsarbetslösheten är dubbelt så hög som den övriga arbetslösheten i dåliga tider och i goda tider. I den här situationen när vi har haft hög arbetslöshet har vi gått in med arbetsmarknadspolitiska åtgärder som omfattar ca 29 000 insatser för ungdomarna. I det som i går presenterades som en del av vårbudgeten kommer ytterligare insatser för att möjliggöra för ungdomarna att förkovra sig som de är arbetslösa och också öka möjligheterna att hitta arbete nu när efterfrågan börjar öka. 84 (): Inte heller i den här debatten hör man vår arbetsmarknadsminister uttrycka någon oro över ungdomarnas situation. Ungdomarna är oroliga. är oroliga över att vi faktiskt har massarbetslöshet bland våra ungdomar. Jag tänkte i mitt stilla sinne att vi åtminstone skulle få höra något förslag som skulle underlätta anställning i exempelvis småföretagarverksamhet, men icke så. Skulle man kunna tänka sig någon omprövning från regeringens sida av förslaget om heltid, som det har manglats fram? Skulle man kunna tänka sig någon omprövning i fråga om de sämre möjligheterna till visstidsanställningar som är på väg? Skulle man kunna tänka sig någon omprövning i fråga om medansvaret för sjukskrivning för att stävja massarbetslösheten bland ungdomar? Skulle man kunna tänka sig att öppna för att bemanningsföretag skulle kunna få sköta förmedling av jobb till ungdomar eller att inte slopa studie- och yrkesvägledare på gymnasiet och införa en lärlingsutbildning på riktigt i gymnasiet och så vidare? Frågan är alltså: Finns det någon åtgärd som skulle underlätta anställning av ungdomar? 85 Statsrådet (): Jag ska ge ett kort svar. Det som skiljer och mig åt är att regeringens politik går ut just på att underlätta anställning. Och det är det vi gör. Det som företräder är precis det omvända. Det är inte att underlätta anställning, utan det är att underlätta avsked, att underlätta uppsägning, att underlätta för arbetsgivarna att kasta ut ungdomar och människor som kommer in på arbetsmarknaden. Det är den stora skillnaden. Det är det som är systemskiftet i det som diskuteras i fråga om den svenska arbetsrätten. Och även om inte företräder det parti som just nu står på barrikaderna och slåss för precis det förslag som ungdomarna i protesterar mot är en del av den allians som står för den politiken. 86 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är denna frågestund avslutad, och jag tackar deltagande statsråd och ledamöter. 11 § (forts. från 9 §) Anställningsvillkor i bemanningsföretag (forts. AU7) 87 () replik: Välkommen, , till din första debatt i kammaren, tror jag. Du sade i ditt anförande att du hade läst på men inte riktigt förstod varför vi vill sälja . En av förklaringarna är just det avtal som jag tog upp i mitt anförande. Man har alltså ett avtal som ligger utanför kollektivavtalen. Det innebär att alla som kommer in i får en fast månadslön oberoende av om de är uthyrda eller inte. Hela tanken med bemanningsföretag är att man tillhandahåller personal och inte att man är ett vanligt företag. Då är idén också att om man inte har personal kan man inte få några pengar. Det är därför som vi talar om hur viktigt det är att man också måste kunna få arbetslöshetsersättning som man inte har anställning. Det är liksom det som är hela idén. Därför vill jag säga: Läs gärna vår reservation en gång till, så kanske ni förstår lite bättre. Min fråga till gäller utskottets övervägande i betänkande AU7. Där står följande: Det är inte heller aktuellt att avyttra eller delar av verksamheten. Med tanke på det som vi talar om här, att det är viktigt att man har samma villkor, vill jag ställa en fråga till den som är ansvarig för utskottet: Varför vill man inte sälja ? Vilka är de ideologiska skälen till det? Eller finns det andra skäl? Jag lyssnade på frågestunden. Jag hörde en dialog mellan och min kollega kristdemokraten . sade att det går en skiljelinje mellan dem därför att regeringen vill underlätta anställning och att det är det som regeringen gör när det gäller ungdomar. Men som jag sade tidigare lever jag med ungdomar , och de vill göra allt för att bara få in en fot på arbetsmarknaden. Och det är där som bemanningsföretagen skulle kunna göra en stor insats. Frågan är: Varför kan de inte få ta hand om ungdomarna också? 88 () replik: Det blev många frågor i en och samma replik. Först och främst tycker jag att är ett välskött statligt företag som faktiskt hjälper människor ut på arbetsmarknaden. Och det stämmer att man har ett annorlunda avtal, till skillnad från de andra bemanningsföretagen i branschen. Men det gynnar arbetstagarna. Och har ett högre avkastningskrav än många andra bemanningsföretag, vilket gör att även staten får ta del av det goda arbete som man gör som människor kommer ut på arbetsmarknaden. Och det finns också en koppling mellan utbildning och arbete inom . Jag förstår därför fortfarande inte varför vi ska avyttra ett så bra företag som staten äger. Det andra handlade om ungdomsarbetslösheten. Och som jag tidigare sade i mitt anförande tror jag att bemanningsföretag kan vara ett bra komplement på arbetsmarknaden. Däremot handlar väl invändning mot de borgerliga partierna om att det bara finns ett konkret förslag från era samarbetspartier om vad man ska göra för arbetslösa ungdomar, och det är att det ska bli lättare att säga upp oss som är . Det är det som jag faktiskt inte riktigt förstår. Det handlar ju om att komma in på arbetsmarknaden, inte om att få ännu mer otrygga anställningar. 89 () replik: Nej, , det gynnar inte bemanningsföretagen att ett statligt företag har andra villkor. Så är näringslivet inte uppbyggt. Att ett företag, ett statligt företag, har andra villkor gynnar inte näringslivet. Du har fel där tyvärr. Vidare säger du att du bara har hört en enda sak, och då kommer centerförslaget. Vi kommer att klara av det här med . Det är inga problem. Jag tycker att ni i stället kan börja titta på era samarbetspartner med sex timmars arbetsdag och allt vad ni har och ska försöka få ihop. Det blir svårare. Vårt förslag däremot går ut på att vi tycker att bemanningsföretagen kan ta över detta med ungdomar upp till och visa att de kan. har man sagt från Ams: Vi inser att vi inte klarar av akademikerna. Alltså vill vi att bemanningsföretagen ska hjälpa oss med detta. Okej, de har insett detta. Men när kommer de, regeringen och ni att inse att ni inte klarar ungdomsarbetslösheten? Jag och vi i alliansen tror att bemanningsföretagen kommer att klara detta. Varför kan ni inte åtminstone försöka? 90 () replik: Det här är väldigt intressant. Det företag, , som bland annat vill avyttra är ett av de företag som faktiskt kompletterar det arbete som till exempel arbetsförmedlingarna gör genom att vara först ut med att säga: Vi är beredda att ta ansvar för praktik för unga arbetslösa akademiker till exempel. Det är ett sätt att ge ungdomar en chans på arbetsmarknaden. Det är, som sagt, bra att ni vill göra upp med . Men att det ska bli lättare att avskeda är fortfarande det enda konkreta förslag som jag har sett om hur vi ungdomar ska få det lättare på arbetsmarknaden. Vad gäller vårt arbete har vi presenterat, tror jag, 15 budgetar tillsammans med och , så jag tycker att vi tillräckligt har bevisat att vårt samarbete fungerar. 91 () replik: Jag tycker att vi kan förlåta att hon inte kan alliansens arbetsmarknadspolitik. Jag förstår att hon inte kan den. Det blir så uppenbart när hon påstår att ett utkastat centerförslag utgör den arbetsmarknadspolitik som vi har för ungdomar. Uppenbarligen har hon inte läst motionerna. Det hade underlättat debatten. Branschen är ny. Branschen måste utvärderas. Branschen måste noga granskas. Jag slutade räkna efter, tror jag, fem gånger som uttalat sig om detta det står väl sedan i protokollet. Det blir så uppenbart att bemanningsbranschen är det som är faran. Bemanningsbranschen är ett stort hot så fort socialdemokrater talar. Man vägrar att se det faktum att den faktiskt hjälper ungdomar, invandrare, kvinnor och akademiker i högre grad än vad andra alternativ ja, det enda alternativet, det vill säga Ams gör. sade att har ett annorlunda avtal som gynnar arbetstagarna. Men vet hur tillsvidareanställningsprocenten ser ut? Om man jämför med de privata bemanningsföretagen undrar jag hur många de har som är tillsvidareanställda. Och hur många tillsvidareanställda har ? 92 () replik: Jag erkänner villigt att jag inte på rak arm kan den siffran. Däremot vill jag att svarar alla de ungdomar och invandrare som är anställda ute på som jag nämnde som ett exempel på människor som kan fara illa i den här branschen när det är ett otydligt ansvar, när det är ett otydligt arbetsgivaransvar och det inte på samma sätt finns förhandlingar med facket. Vad svarar du dem? Ska inte de som arbetstagare ha rätt till samma skydd på samma sätt som de som är tillsvidareanställda i ett vanligt företag? 93 () replik: Eftersom det är uppenbart att inte vet de här siffrorna kan jag upplysa henne om att inom bemanningsföretagen är tillsvidareanställda. Inom är inte tillsvidareanställda. Den trygghet som , och också jag, håller så högt tillgodoses alltså faktiskt bättre av privata bemanningsföretag än av det statliga företaget . 94 () replik: Jag vill tacka för den fantastiska undervisning hon gav mig. 95 (): Att mäkla är egentligen inte en direkt ovanlig syssla. Mäklare förekommer på många olika marknader och varuområden. Det mäklas olja, aktier, värdepapper, fastigheter med mera. En förhållandevis ny företeelse i mäklarbranschen är bemanningsföretagen som har som sin affärsidé att mäkla arbetskraft. Det är därför som det här blir lite problematiskt. Det är ju lite skillnad mellan att mäkla aktier och att mäkla arbetskraft som bemanningsföretagen men naturligtvis också i viss utsträckning arbetsförmedlingarna sysslar med. Arbetskraften som vara är lite speciell i och med att det inte går att separera arbetskraften från dess ägare, det vill säga den enskilda individen. Just därför har vi den här debatten om bemanningsföretagens vara eller icke vara. Det finns tveksamheter. Många upplever att hot och problem är förknippade med bemanningsföretagen. Och just därför är det förstås så viktigt att på olika sätt reglera den här verksamheten för att se till att mäklandet sker med hänsyn till det faktum att det som mäklas i grund och botten är människor. När det gäller arbetsförmedlingarnas uppdrag och verksamhet kan man väl säga att det kravet är uppfyllt, med råge till och med. Det finns väl ingen verksamhet som är så genomreglerad som arbetsförmedlingen vill jag påstå och kanske till och med för mycket. När det gäller bemanningsföretagen finns det egentligen väldigt lite av lagregleringar. Jag tror att anledningarna till detta är flera. Dels är bemanningsföretagen en förhållandevis ny företeelse, åtminstone i , och än så länge av relativt liten omfattning, dels har vi inväntat en aviserad gemensam EU-reglering av verksamheten det gäller . Men ser det ut att dröja med ett EU-direktiv som reglerar verksamheten. Det borde tala för att vi i stället gör något på hemmaplan. Detta har jag, och säkert många med mig, funderat en hel del på. Men har saker hänt. Vi har sett hur parterna har tagit egna initiativ och hur de initiativen har resulterat i överenskommelser bland annat om ett särskilt auktorisationsförfarande. Men även arbets- och lönevillkoren har reglerats i kollektivavtal. På gång är faktiskt också avtal vad gäller kompetensutveckling och avtal om villkoren för föräldraledigheter. Detta är naturligtvis oerhört glädjande, som det minskar behovet av att lagreglera verksamheten. Parterna ser faktiskt ut att klara av att hantera de här frågorna på egen hand. Jag tror dock att det är väldigt viktigt att noga följa utvecklingen just därför att det som mäklas är människor. Därmed inte sagt att det inte finns problem som kan komma att kräva både en ny och en förändrad lagstiftning. Det har att göra med att bemanningsföretagen passar rätt illa i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Företagen kuggar liksom inte automatiskt i våra institutionella lösningar. Kollektivavtalssystemet och hela arbetsrätten vilar ju på förutsättningen om en tvåpartsrelation. Det är klart att komplikationer uppstår när bemanningsföretagen kommer in i bilden. Som redan har påtalats här från talarstolen löper anställda i bemanningsföretag som arbetar i kundföretag en större risk att hamna i ett slags ingenmansland i den meningen att man inte representeras av den fackliga organisationen i kundföretaget. Därmed löper man också risken att utestängas bland annat från viktig information som rör den egna arbetsplatsen och det egna jobbet. Det finns också en del oklarheter kring arbetsmiljöansvaret och var det ska ligga, kring skyddsombudsbefogenheter, villkor med mera i förhållande till inhyrd personal. Det här är tyvärr problem som inte är alldeles lätta att lösa. Vad gäller frågetecknen kring arbetsmiljöansvaret och skyddsombuds arbetsvillkor utreds frågan . Jag hoppas verkligen att utredningen, som jag tror ska vara klar , lägger fram förslag som förbättrar situationen och löser de här problemen för de anställda i bemanningsföretag. Ett annat aktuellt problem är hur företrädesrätten till nytt jobb ska kunna garanteras i förhållande till arbetsgivarbeslut om att hyra in arbetskraft då företrädesrätt till nytt jobb enligt LAS gäller. Här finns en uppenbar risk att arbetsgivare kan komma att utnyttja inhyrd arbetskraft för att sätta företrädesrätten ur spel. Det är inte tillåtet, men svårigheterna för såväl tidigare anställda som har företrädesrätt som deras fackliga organisationer är att leda i bevis att arbetsgivarens beslut har tillkommit i syfte att kringgå LAS, och det är minsann ingen lätt uppgift. Så här har vi ett eventuellt problem. Några enkla lösningar finns inte heller här. Därför menar vi att det finns väldigt starka skäl att noga följa upp detta. Skulle det visa sig att det blir problem har vänstermajoriteten efter valet definitivt en uppgift att ta sig an. Personligen tror jag inte alls att vi från vänstermajoriteten är fullständigt emot bemanningsföretag. Bemanningsföretagen har kommit för att stanna, de har accepterats, de sluter kollektivavtal och så vidare. Jag tror att bemanningsföretagen kan spela en roll på arbetsmarknaden. Det är inte så frågorna står. Det är mera fråga om hur vi ska se till att de som arbetar för bemanningsföretagen får likvärdiga villkor med andra arbetstagare och vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta. Det är så problemet står, och det är den diskussionen som den här debatten egentligen ska handla om, inte huruvida vi ska ha bemanningsföretag eller inte. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 96 (): Jag har tidigare, måste jag erkänna, varit väldigt skeptisk och negativt inställd till bemanningsföretag. Det var i början då det kanske inte fungerade riktigt bra med de svenska bemanningsföretagen som jag grundlade den åsikten. Men jag måste erkänna att jag ser många fördelar med just bemanningsföretag, inte på grund av regelförenklingar som har beslutat eller som pågår inom EU utan därför att bemanningsföretagen har visat sig vara väldigt duktiga på att få in två grupper på arbetsmarknaden som jag ömmar särskilt för, och det är ungdomar och utlandsfödda. De har bevisat det finns statistik på det att de kan förmedla jobb och få folk in på arbetsmarknaden i större utsträckning än vad många arbetsförmedlingar lyckats med. Det måste faktiskt tala till deras fördel. Därför är det inte så svart och vitt som man kunde tro tidigare när man hörde debatten före frågestunden. Det var att antingen ska bemanningsföretagen ta över allting eller, som Socialdemokraterna å den andra sidan säger, ska det helst inte finnas några bemanningsföretag och ska det finnas ska de absolut vara i statlig regi, statliga företag, för det är det absolut bästa. Jag tror att det ska vara något slags grön medelväg där vi ser positivt på bemanningsföretag men , som var inne på, ser till att det finns trygga anställningsförhållanden för dem som jobbar för bemanningsföretagen. Det tror jag är en framkomlig väg som jag tror att vi ska fortsätta med även nästa mandatperiod. Vi har tagit initiativ i den rödgröna majoriteten till att använda bemanningsföretagen mycket mer aktivt på det de är bra på. Ta förslaget i budgetpropositionen om att vi ska låta bemanningsföretagen förmedla jobb när det gäller arbetslösa akademiker. Det är ett sätt att försöka få bemanningsföretagen att utnyttja den kompetens som de har. Jag tror att vi ska fortsätta på den banan framöver. har tagit egna initiativ, som vi ska vara glada för, för att framstå som bättre och ha ett bättre regelsystem. Därför tror jag att den gyllene medelvägen går mellan förslaget i betänkandet och reservationen. Men jag har inte ens ett särskilt yttrande, så i det här läget yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Jag tror att framtiden kommer att se ljus ut för de svenska bemanningsföretagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 21 §.) 12 § Offentlighet och sekretess samt integritetsfrågor Föredrogs betänkande 2005/06:KU28 Offentlighet och sekretess samt integritetsfrågor. 97 (): Vårt land är unikt på många vis. Med stolthet talar vi om vår tryck- och yttrandefrihet. Av tryckfrihetsförordningen framgår att varje svensk medborgare till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar.