prot · GT09132 · 2006-05-31 00:00:00 — vice talmannen meddelade att () ansökt om sjukledighet den 31 maj12 juli. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för . vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet . Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 2 § Anmälan om ersättare vice talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för finansminister tills vidare och att () inträtt som ersättare för den 31 maj15 juli. vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 4 § Anmälan om kompletteringsval till utskott vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i arbetsmarknadsutskottet samt under sjukledighet anmält hennes ersättare som suppleant i socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i arbetsmarknadsutskottet () vice talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 5 § Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande promemoria inkommit: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott 1 bilaga och försvarsutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap 8 § i separata beslut av överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda proposition 2005/06:203 Ett svenskt deltagande i en EU-ledd militär förstärkningsstyrka till stöd för FN-insatsen i samt ev. följdmotioner. Till deputerade i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde denna dag utsett följande presidium: (), ordförande (), vice ordföranden utrikesutskottet försvarsutskottet Bilagan hade följande lydelse: Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) LedamöterSuppleanter ()() ()() ()() ()() ()() ()() ()() () () Kansli , Kanslichef , Föredraganden LedamöterSuppleanter (s)() ()() ()() ()() ()() ()() ()() () () () Kansli , Kanslichef , Assistent Promemorian lades till handlingarna. 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2005/06:205 till socialutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:KU21, KU35 och KU36 betänkanden /06:SoU22, SoU24 och SoU28 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /06:MJU15, MJU22 och MJU28 betänkanden2005/06:NU18 och NU19 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU22 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m. Punkt 2 (Rätt att delta i utbildning motsvarande gymnasieskolan respektive gymnasial särvux) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 3 (Individualisering av svenskundervisning för invandrare) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 2 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 2: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 4 (Svenska för akademiker) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 161 för utskottet 131 för res. 3 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 3: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 5 (Svenskundervisning för invandrare i folkhögskola) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 173 för utskottet 116 för res. 4 1 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 7 s, 46 m, 41 fp, 25 kd, 22 v, 18 c, 13 mp, 1 - För res. 4: 116 s Avstod: 1 s Frånvarande: 20 s, 9 m, 7 fp, 8 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - och (båda s) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Vuxenutbildning på entreprenad m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (fp, m, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 5 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 5: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU16 Vissa konkurrenspolitiska frågor Punkt 1 (Konkurrenspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 163 för utskottet 130 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 1 m, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 1: 45 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - (m) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 161 för utskottet 130 för res. 3 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 3: 45 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 10 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 4 (Kriminalisering av karteller) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 4 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 4: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - Punkt 5 (Konkurrensen inom dagligvaruhandeln) 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 5 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 5: 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - NU20 Statens stöd till regional projektverksamhet 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 162 för utskottet 131 för res. 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 125 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. : 46 m, 41 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 7 kd, 5 v, 4 c, 4 mp, 1 - AU9 Arbetstagarinflytande i europakooperativ biföll utskottets förslag. AU10 En ny lag om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Finansiella konglomerat Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU22 Finansiella konglomerat (prop. 2005/06:45 och prop. 2005/06:150 delvis). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Samarbete med Specialdomstolen för Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU21 Samarbete med Specialdomstolen för (prop. 2005/06:93). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Hemlig rumsavlyssning Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU26 Hemlig rumsavlyssning (prop. 2005/06:178 delvis). I detta ärende hade framställts yrkanden enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen av m.fl. (c), m.fl. (v), m.fl. (kd) samt m.fl. (mp) om att det i betänkandet framlagda lagförslaget skulle vila . 1 (): ska vi ha en väldigt viktig debatt om en mycket viktig fråga en fråga om trygghet, en fråga om respekt för människors rätt till fysisk, psykisk och ekonomisk integritet. Det handlar om att ge livschanser och frihet åt människor som får sina liv förstörda och sin integritet kränkt i den grova organiserade brottslighetens spår. Det handlar om att något bättre än ge verklig respekt för dessa människors mänskliga rättigheter. Tack vare de starka rättssäkerhetsgarantier som finns och är föreslagna i propositionen om buggning är det möjligt för liberalerna att stödja detta förslag. Det har inte varit ett lätt beslut. Men det är ett viktigt beslut, och det är rätt beslut för ett tryggare . Det här är en fråga där alla i denna kammare har samma mål. Helst ska ingen drabbas av grova brott. Helst ska ingen på ett allvarligt sätt få sin integritet kränkt vare sig av grovt kriminella eller av polisen i kampen mot just den grova kriminaliteten. Vi kommer dock fram till olika åsikter i själva sakfrågan, i frågan om svensk polis efter mycket stränga krav på att ha uttömt alla andra medel med åklagarmedverkan och beslut av domstol under en månad i taget ska få lyssna på människor som är starkt misstänkta för mycket grova brott, avlyssna deras kommunikation och dem som de naturligtvis pratar med. Jag har en känsla av att några här kommer att påkalla att det råder skymningsläge över den svenska demokratin därför att svensk domstol ska få tillåta buggning vid stark misstanke om mycket grova brott. Det kommer att yrkas på undantagsparagrafer i vår grundlag för att just stoppa denna möjlighet för svensk polis . Några är principiella motståndare till buggning. Andra vill ha att fundera, och andra vill se vissa förändringar för att kunna acceptera detta. Jag vill understryka att frågan har diskuterats . Att nu vänta gör inte beslut lättare. Att ständigt kräva ännu flera rättssäkerhetsgarantier blir i praktiken att förhala. Att vara principiell motståndare till buggning är möjligt, men då måste man komma med förslag om vad som ska göras för att få ett tryggare för de människor som drabbas i den grova kriminalitetens spår. Jag tycker också att det är viktigt att vi tidigt klargör att den här debatten inte kommer att handla om vad svensk polis ska göra för att bli bättre. liberalerna är övertygade om att svenskt polisiärt ledarskap kan bli bättre. Man kan få en bättre organisation; man kan definitivt ha en bättre politisk och ekonomisk styrning; man kan jobba mera med utbildningen; man kan se till att få en ännu bättre kompetens och en bättre personalmix med fler specialister. Man kan ha mycket flera poliser. Jag är övertygad om att den polisstation som i går öppnade i utanför innebär att man behöver använda färre tvångsmedel, eftersom det är lokalt närvarande och väl förankrad polis som kan jobba nära människorna och få information om vad som också kan vara mycket grova brott och personer som ägnar sig åt mycket grova brott. Allt detta ska svensk polis bli bättre på, men det är inte det som debatten handlar om. Den handlar om vilka verktyg svensk polis ska få använda i kampen mot de mycket grova brotten för att skydda människor mot övergrepp och integritetskränkningar. Jag tycker att vi måste vara överens om verklighetsbilden. Människor får sina liv förstörda . Det är de redan mest utsatta som drabbas hårdast. Det visar alla undersökningar. Det är inte så att det är riksdagsledamöter, redaktörer eller direktörer som drabbas hårdast av brottslighet. Det är redan utsatta människor, inte minst de människor som följer i spåren av den grova brottsligheten narkotika, handel med människor, grova rån och så vidare. En fråga som kommer att debatteras är om det finns några behov. Jag kan säga att jag träffar människor från tullen, från åklagarna, från polisen och från kriminalvården, och jag läser deras rapporter. Jag träffar regeringens narkotikasamordnare. Alla ger en samstämmig bild av att det finns ett betydande problem med grov organiserad brottslighet som enligt narkotikasamordnaren till och med har tillåtits att breda ut sig för att vi i den här inte har levererat verktyg och kraft i organisationen för svensk polis för att bekämpa grova brott. Konsekvenserna är allvarliga. En annan fråga är om detta kommer att vara ett effektivt tvångsmedel. Är det effektivt att avbryta, störa eller förstöra grova kriminellas möjlighet att kommunicera? Ja, jag har aldrig ägnat mig åt sådan verksamhet. Jag är politiker. Jag är inte polis, och jag är inte åklagare, men jag kan notera att samtliga poliser och åklagare som jag har träffat och som jobbar med de här frågorna säger: Ska vi slå mot den grova organiserade brottsligheten finns det två vägar. Den ena är att gå på kommunikationen, göra det svårare för dem att kommunicera med varandra. De skickar inte direkt post it-lappar till varandra när de kommunicerar. Den andra är att slå hårt på deras tillgångar. Detta är föremål för en annan debatt. Jag tycker att det säger sig självt att om man gör det svårare att planera och förbereda mycket grova brott och efteråt, när dessa genomförts, slår på kommunikationen så träffar det bättre. Då tror jag att en invändning som kommer att komma upp och som är given är att det kan finnas oskyldiga människor i närheten av en knarkhandlare, en bankrånare eller en människohandlare som ägnar sig åt att spärra in kvinnor som våldtas i bordeller i , och det är fruktansvärt att deras samtal också kommer att spelas in. Det är ingenting som någon önskar som förespråkar buggning. Men jag kan säga att det är deras minsta problem. Deras största problem är att vistas man i de miljöerna är risken för att fara illa rent fysiskt väldigt stor. Risken att drabbas av en plötslig död är också väldigt stor. Då är det minsta problemet att det finns en polisman som kan ha hört ett samtal som har förekommit nära en bordell där kvinnor våldtas. Vi har också skyldigheter i . Vi har skrivit under internationella konventioner att vi med all kraft ska bekämpa mycket grova brott och terroristbrott. Vi har skrivit på konvention om mänskliga rättigheter där det av artikel 8 tydligt följer att vi inte bara har ett ansvar att skydda människor, familjer och hem mot statens övergrepp på något sätt. Vi är också skyldiga att se till att staten möter det hot mot familjer som finns fysiskt, ekonomiskt och integritetsmässigt. Det är också en skyldighet som framgår. Vi är skyldiga att vidta åtgärder. sker inte detta på ett tillräckligt kraftfullt sätt. liberalerna sade nej senast en socialdemokratisk regering lade fram ett förslag om buggning. Vi menade då att det saknades tillräckliga rättssäkerhetsgarantier. Då ska man inte säga ja till buggning. Det är i grunden ett mycket allvarligt tvångsmedel som bara får användas mycket restriktivt. har vi infört offentliga ombud. Vi har reglerat användningen av överskottsinformation. finns det förslag där detta förstärks ytterligare. Det är hårt ställda krav från början, precis som för andra tvångsmedel. Men de är extra hårda för buggning. Vi vet att det sker en prövning av tre olika myndighetspersoner. Först en polis, sedan en åklagare och sedan kommer det att prövas i en domstol. Sedan har man ett offentligt ombud för att tillvarata generella integritetsintressen. Det kommer att omprövas om det ska få fortgå. Om alla de här tre personerna är olämpliga, odugliga eller konstiga i största allmänhet, kan det bli ett felaktigt beslut, självklart. Därför sker en löpande insyn av en särskild nämnd. Med tanke på hur den kommer att se ut kommer den, enligt min uppfattning, att ha en mycket bred parlamentarisk förankring i riksdag. Det är en löpande insyn av denna tvångsmedelsanvändning och av all annan för att se till att det inte sker några felaktiga tillämpningar av rätten att bugga. Vi kommer att ha rapportering till löpande, och den kommer att förbättras. JO och JK kommer att fortsätta att granska myndigheterna och deras användning av tvångsmedel. Vi har ett tjänstemannaansvar hela vägen. Vi har kort och gott starka rättssäkerhetsgarantier före, under och efter ett buggningsbeslut, och det är nödvändigt. Därför kan liberalerna säga ja och stå bakom detta förslag. Vi tycker också att det är bra att vi får ett system med information i efterhand. När den föreslagna lagen skulle kunna börja gälla enligt propositionen är det inga problem att den tillämpas och att de personer som har avlyssnats också får information i efterhand och skadestånd. Det är fullt möjligt. Men exakt när, var, hur och i vilken balans som detta ska finnas och vilka som ska få information måste faktiskt utredas. Där kan man tycka att det hade varit ännu bättre om det redan hade gjorts. Men som jag säger kommer det att bli så. Vi får faktiskt inse att man kan ha ett förslag som är fullgott men som kan bli ännu bättre. Det är där vi är . Jag tycker, fru talman, att den här propositionen på ett mycket bra sätt med en liberal avvägning löser frågor om rättssäkerhet och integritet och också rättstrygghet i . Det innebär förbättrade möjligheter till ett tryggare och , och jag tycker att det förtjänar hela stöd. Kom ihåg: Det finns ingen här som på något sätt vill kränka eller förstöra integriteten för oskyldiga människor. Vi har alla ett ansvar att se till att människor som systematiskt, organiserat och med total brutalitet skördar andra människors liv, kränker integritet och förstör livschanser trycks tillbaka. Det är vår uppgift. 2 (m): Jag vill börja med att hälsa justitieministern välkommen till kammaren. Det är inte vi träffar ministern i våra debatter, men vi uppskattar det verkligen. Vi önskar att ministern kunde vara med varje gång vi har våra viktiga diskussioner. Jag vill yrka bifall till reservation 5. Behovet av nya arbetsmetoder för polisen när det gäller att bekämpa grov brottslighet har diskuterats . Det finns en frustration framför allt hos polisen som bottnar i svårigheterna att nå ända fram när det gäller att avslöja och utreda svåra brott. Kraven från allmänheten och inte minst politiker är höga, som kriminaliteten hittar nya former och använder nya metoder för att undkomma lagens långa arm. I har vi en situation där vi har sett värdetransporter rånas gång efter annan. Vi har läst om mord och människorov begångna av organisationer som definieras av kriminalitet. Vi har hittat bomber på allmänna transportmedel. Bomber har detonerat i närheten av offentliga byggnader eller privatpersoners bilar och hem. Det är en signal om att det finns grupperingar som inte drar sig för att döda och skada för att nå sina syften. Länder vi har tänkt oss som trygga resmål har drabbats hårt av terroristattacker från det lugna och svenskarnas favoritresmål till och . Terrorismen kryper allt närmare oss, och på grund av de fruktansvärda händelserna påminns vi naturligtvis om att vår säkerhet och trygghet inte är garanterad. Vi vill skydda våra egna medborgare och ta ansvar i det internationella samarbetet mot terrorism och grov organiserad brottslighet. Vi vill inte att ska bli en för tungt kriminella och fundamentalistiska grupper och individer. Ytterst handlar kampen om de grundläggande värdena öppenhet, demokrati och alla människors grundläggande fri- och rättigheter. Det ställer stora krav på lagstiftningen och på rättsvårdande myndigheter. Vi måste ha ett rättsväsende som står starkt mot brottsligheten och som vilar på rättsstatens grund. Det finns alltid och det är viktigt att tänka på det en konflikt mellan ett effektivt rättsväsende och respekten för personlig integritet. Vi vill inte ha ett kontrollsamhälle eller ett samhälle som ständigt tittar in i människors privatliv. Denna konflikt måste alltid vägas in och beaktas när vi hanterar de politiska frågorna. I det här ärendet föreslås att hemlig rumsavlyssning ska införas som ett nytt hemligt tvångsmedel. Generellt förbud att använda metoden gäller avlyssning av advokatkontor, läkarmottagningar samt biktstol och annan plats som används för enskild själavård. En upptagning eller uppteckning som innehåller samtal eller tal som inte får avlyssnas ska i dessa delar förstöras. Vad gäller den fråga som har diskuterats mycket i medier, nämligen om det kan ges tillstånd för buggning av massmedieredaktioner, gäller att det går att få tillstånd bara om det finns omständigheter som påtagligt visar att polisen med fog kan förvänta sig att där förekommer sådan brottslig verksamhet som kan vara skäl för hemlig rumsavlyssning. Det är tuffa skrivningar. Förslaget innebär således att massmedieredaktioner som huvudregel undantas från tillämpningsområdet för regler om hemlig rumsavlyssning. Anledningen till att det inte råder ett totalt förbud mot att använda verktyget mot medier är att vissa extremistgrupper i sådana fall skulle kunna undkomma lagens långa arm genom att upprätta redaktioner. Det vill vi inte ska hända. När det gäller kontrollen av systemet föreslås att den som avlyssnats i efterhand ska få veta det. Utformningen av en sådan regel ska utredas. Jag tror att alla som sitter i den här salen, och kanske andra som lyssnar på debatten, vet vad förslaget innehåller. Men jag tycker ändå att det är viktigt att beskriva det eftersom det är ett genomarbetat förslag för en gångs skull. Vi moderater stöder regeringens linje i frågan. Även i vårt parti har frågan om hemlig rumsavlyssning debatterats fram och tillbaka . Men har vi krävt att buggning ska kunna användas. Skälen är de jag inledde med, nämligen att polisen behöver nya verktyg för att möta en alltmer avancerad brottslighet. Vi tycker också att det nu framlagda förslaget är omgärdat av tydliga rättssäkerhetsgarantier. Tillstånd ges efter prövning i domstol. Det finns regler för hur överskottsinformation får användas, med mera. Men det finns några frågor som vi moderater gärna ändå vill peka på. För det första: Ska den som utsatts för hemlig rumsavlyssning i efterhand få veta att så har skett? Det är något som har diskuterats i flera utredningar. Utredningarna har kommit fram till att det är svårt med en sådan information. Man har också talat emot införandet av en sådan regel. Det är klart att det finns svårigheter med informationsförfarandet, särskilt i de stora och svåra utredningar som det här ofta skulle vara fråga om. Vi tror att öppenhet i förfarandet, efter en rimlig tid, skulle ha stort värde ur integritetshänseende. Lagrådet har också anfört att avsaknaden av ett sådant förfarande riskerar att stå mot vad som gäller i . Enligt konventionen måste enskilda människor ges rättsmedel med vilka man i efterhand kan angripa lagligheten av vidtagna åtgärder och, i förekommande fall, begära skadestånd. Vi noterar att flera med jämförbara länder har någon form av informationsskyldighet vad gäller användandet av hemliga tvångsmedel. Det finns till exempel i , och . Det finns konkreta exempel på hur sådana regler kan se ut och utformas. Därför är det naturligtvis pinsamt att regeringen inte har tagit med något konkret förslag i propositionen utan hänvisar till att frågan ska utredas. Därför vill jag gärna här och understryka att vi moderater tycker att det är viktigt att skyndsamt återkomma i den delen. För det andra: Regeringen aviserar en stärkt parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel och hänvisar då till den utredning som man har presenterat. Jag ska inte föredra utredningens förslag, men det är ingen hemlighet att utredningen har fått mycket allvarlig kritik. Förslaget innebär en minskad snarare än stärkt parlamentarisk kontroll eftersom , om utredningens förslag genomförs, bara får insyn genom de valda ledamöterna i stället för öppet i kammaren som . Det är också konstitutionellt tveksamt, tycker jag, om en myndighet under regeringen ska kunna kontrollera vad regeringen har ansvar för. Det är lite knepigt. Vi moderater vill i realiteten se en stärkt parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel. Den oro som många känner för fler hemliga tvångsmedel och för att hemliga tvångsmedel används allt oftare måste vi möta för att få respekt för rättsväsendet. Därför vill vi att frågan om en särskild nämnd som hanterar dessa frågor under ska utredas. En sådan nämnd skulle dels kunna ha ansvar för den generella uppföljningen och analysen av hur hemliga tvångsmedel används, dels kunna ha befogenhet att närmare studera enskilda ärenden där det av något skäl finns anledning att syna hur regelverket fungerar. En sådan nämnd ska avge en rapport till .