prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — Hans utredningstid sträcker sig till slutet av 2007 och jag förutsätter att när denna utredning kommer in till regeringen kommer den att beredas på sedvanligt sätt med en remissomgång för att därefter överlämnas i sina förslagsdelar till för ställningstagande. 130 () replik: Då får vi ta den ekologiska odlingen i nästa kör. Men en kommentar har jag ändå till ministerns utfästelse när det gäller § 28. Jag tycker att det är en stark markering från alliansregeringen. Den gamla rovdjursutredningen kom 1998, om jag inte missminner mig, och under hela förra mandatperioden försökte jag att få besked från den dåvarande jordbruksministern om när vi kunde få en förändring till stånd. skriver vi 2006, det är alltså utan att den förra regeringen vidtog någon som helst åtgärd. Då är det ju en dramatisk förbättring, herr talman, om vi , med den utfästelse som ministern har gjort här, kan få en sådan hett efterlängtad förändring till stånd på det området. Det vill jag verkligen tacka för. Sedan noterar jag ministerns svar när det gäller rovdjursförvaltningen. Kan vi hantera det på motsvarande sätt är jag tacksam om vi kan få till stånd en förvaltning värd namnet. Men den återstående frågan var vad som gäller för den ekologiska odlingen. Jag behöver inte upprepa frågan. Jag utgår från att ministern använder sin kvarvarande tid till att utveckla det. 131 Jordbruksminister () replik: Vad beträffar den ekologiska odlingen ligger de målsättningar kvar som är fastslagna av den tidigare regeringen men också i olika sammanhang av både vad gäller produktions- och konsumtionsstödet. Men låt mig i sammanhanget konstatera att det är vi konsumenter som avgör vad det faktiska utfallet blir. Stöd till den här typen av produktion utgår ju i form av produktionsstöd och ingenting annat. 132 () replik: En av frågorna jag hade tänkt att ställa till jordbruksministern fick jag svar på i samband med replikskifte. Det gällde 28 §. Det gläder mig verkligen om nu det jordbruksministern säger stämmer att det är fråga om . Det är bra. Det är en fråga som inte minst jag som kommer från har drivit kraftfullt. Det behövs en förändring. Det gäller likaså den sittande rovdjursutredningen. Det får inte bli någon förändring där. Utredningen ska få jobba vidare och lägga fram förslag. Vi är överens om tron på det svenska jordbruket, att det ska vara en hög nivå på djuromsorgen, miljön, och att det ska vara bra och god mat. Men när det gäller djurskyddet och är jag fundersam över hur jordbruksministern kan säga att djurskyddsambitionerna är lika höga som förut, trots att läggs ned och anslagen minskas med ett antal miljoner. Enligt Norbelie är kostnaden 24 miljoner för att lägga ned . Man sitter med lokalhyresavtal . Det kommer att kosta mycket pengar att avveckla . Verksamheten ska tas över av . Hur ska det bedriva ett bättre djurskyddsarbete än ? Problemet är att det inte är en fristående myndighet utan att är sammanblandat med näringsintressen. Jag ser en fara i att flytta tillbaka detta till . Kan jordbruksministern säga att kommer att få ökade resurser till sin djurskyddsverksamhet när man lägger ned och minskar ambitionerna? 133 Jordbruksminister () replik: Låt mig vad beträffar 28 § konstatera, och notera, den förändrade inställning som och hennes parti har intagit i frågan. Jag tillkännagav som minister min och regeringens inställning i frågan. , hennes parti och den regering hon företrädde hade åtminstone på sig att aktivt göra något i frågan. Men man var, förmodar jag, bakbundna av någon som ville något annat, vilket jag beklagar. Hade vi fått den förändring som vi nu ämnar göra i dåtid hade många människor inte haft de problem de har . Vad beträffar djurskyddet måste jag återigen repetera att vi avser att återkomma i tilläggsbudget efter analys med den medelstilldelning vi anser behövs för att bedriva en verksamhet på den nivå som gör att vi kan fortsätta att medverka till att höja nivån på djurskyddet på den europeiska kontinenten, men också bedriva ett utvecklings- och forskningsarbete i vårt eget land. konstaterar jag att vi av fick en dubblering av antalet myndigheter i , vilket föranleder mig att säga att vi behöver se över myndighetsstrukturen så att vi får en effektiv statlig administration. Detta arbete har vi inlett, herr talman. 134 () replik: Vissa saker går tydligen snabbt för . Förändringen av 28 § är en sådan sak. Jag hoppas att också har noterat att det i det socialdemokratiska jakt- och viltvårdsprogrammet som antogs står att vi ska jobba för en förändring av 28 §. fick vi inte sitta kvar i regeringsställning, men hade vi gjort det hade vi sett till att det hade blivit en förändring av denna paragraf. Jag kommer återigen tillbaka till frågan om djurskyddet. Hur ser möjligheten till att inom EU driva att EU följer med och kommer närmare ? Hur ser på frågan om att ska gå före? Jag ställde frågan till förut. Ska gå före och ha en skarpare djurskyddslag och en skarpare miljölag, som vi har, eller ska vi nu luta oss tillbaka och vänta på att EU kommer i kapp oss? Jag har läst uttalanden från jordbruksministern, inte minst om översynen av tvärvillkoren. Jag tolkar in att konkurrenskraften är överordnad andra mål. Är konkurrenskraften viktigare än djurskyddsarbetet? Ska det arbete vi har i jämställas med EU:s arbete, det vill säga ska vi sänka ambitionsnivån? Jag vill gärna ha ett positivt svar. Jag vill gärna ha ett svar där det framgår att det är självklart att ska vara ett föregångsland för djurskyddet. Vi ska driva på ordentligt. Men i realpolitik ser jag inte detta när läggs ned och anslagen för djurskyddsarbetet dras in och så vidare. 135 Jordbruksminister () replik: Låt oss konstatera att mycket av det arbete som har bedrivits och ska bedrivas kommer att bedrivas i gemenskap med andra länder. Till exempel är det så, som jag förmodar att väl känner till, att det inom EU pågår ett arbete för att se över transportbestämmelser, för att se över hur till exempel slaktkycklingar har det och för att se över hur det ska vara med burhönsen och så vidare. I detta arbete ska ta lead, som det heter på utrikiska. Vi har dessutom noga preciserat, när vi har beordrat översynen av tvärvillkoren, att vi inte ska ta tillbaka något försteg vi har på området. Vi är noga med detta. Vi ligger före, och vi ska fortsatt ligga före. Men vi ska hjälpa övriga att komma i fatt oss så att djuren även på den europeiska kontinenten får det lika bra som i vårt land. 136 (): Jag hoppas att ni inte tycker att det har blivit så sent att ni inte orkar höra mer om politik. Jag ska hålla mig enbart till fiskepolitiken, om det kan vara till glädje. Det har inte nämnts så mycket om fiskepolitik . Jag vet att nämnde något i början, likaså och jordbruksministern pratade lite om det. Jag får också säga att det är trevligt att jordbruksministern är här i kammaren, och jag tror inte att han behöver vara nervös för det jag har att säga. Han kommer att märka att vi har ungefär samma åsikter kring detta. Det märks i att vi har en ny regering när det gäller fiskeripolitiken. Det mest synbara beviset på det är att vi i EU-sammanhang ser en betydligt offensivare politik. Den förändrade strategin när det gäller förhandlingar inom EU:s gemensamma fiskeripolitik har visat sig redan framgångsrik. Det mer offensiva sättet att förhandla har givit resultatet att numera är med och påverkar fiskeripolitik. Det går inte att sätta sig ned och säga nej. Då påverkas inte resultatet. Det har visat sig att det är så. Vi såg det redan efter valet när vi sattes inför faktum om ett totalt torskfiskestopp i , vilket sedan förhindrade. I de förhandlingarna var helt diskvalificerat. kunde inte alls påverka och sänka några kvoter i fråga om torskfisket i , som var bra i sig. Det finns i grunden ingen motsättning i att ha grundinställningen att följa de vetenskapliga råden från Ices och med det utgångsläget ändå vara med och förhandla fram bra kompromissförslag som leder utvecklingen i rätt riktning. Det märks tydligt att det är så. Jordbruksministern nämnde att han ansåg att vi hade gått över till en mer pragmatisk syn på detta. Grunden för en framgångsrik politik med ett långsiktigt hållbart fiske är att man har dialog och förankring. nämnde att det var samma i fråga om en ny jordbrukspolitik. Det är så självklart. Om vi ser tillbaka på vad som hände 2002 var det ett skräckexempel på hur man inte ska göra, hur man över eller två fattar ett beslut utan att prata med någon i näringen. Det var noll förankring vid det tillfället. Det skapar bara konflikter. Det ledde egentligen ingen vart. har vi naturligtvis en helt annan sits. har vi tillkomsten av de regionala nämnderna, som är ett effektivt redskap i fiskeripolitiken. På nationell nivå måste vi arbeta vidare kring samförvaltningsprojekten, för att fortsätta med det fördjupade samarbete och den förståelse som det skapar mellan fiskare, forskare och myndigheter. Det gäller att inte se det som ett projekt, därför att detta är inte något tidsbegränsat som ska ta slut utan någonting som kommer att vara ett permanent inslag i den svenska fiskeförvaltningen. Min övertygelse är, vilket även erfarenheten har visat, att får fiskare chansen att vara med och ta ansvar gör man det. Men då gäller det att släppa in dem i processen och inte köra över dem, som har gjorts . I betänkandet tas också upp några andra viktiga förändringar när det gäller fiskeripolitiken som jag vill lyfta fram. Det är så att om man upprepar en sak tillräckligt ofta kan det bli en sanning. Det gjorde även den äldre i den romerska senaten en gång, och till slut förstörde man Karthago. Jag kan uttrycka det så här: För övrigt anser jag att systemet med kvoter måste ersättas med ett system med havdagar för blandfisket i och . Om jag upprepar det tillräckligt kommer det säkert att bli en sanning. Jag utgår från att jordbruksministern i EU-sammanhang kommer att lägga stor kraft på att få i gång det försök som planerades till i . blev det tyvärr uppskjutet, och vem vi ska lägga ansvaret på för att det inte blev av kan vi alltid träta om, om det var eller den avgående socialdemokratiska regeringens fel. Jag har ändå en känsla av att man inte prioriterar den här frågan tillräckligt högt, och jag utgår från att vår nye jordbruksminister kommer att göra detta och att försöket kommer i gång. Det är helt grundläggande för att blandfisket på ska få en normal situation, där man inte slänger i stora delar av fångsten. En annan grundläggande faktor när det gäller det långsiktigt hållbara fisket är att vi har en fiskeflotta som är i balans med fiskeresursen. Det har nämnts här tidigare, och jag tror att tog upp lite om det. I den uppföljning från utskottet som finns i betänkandet när det gäller just fiskeområdet påpekar vi att minskningar av fiskeflottan är ett väldigt komplext problem. Det handlar inte bara om antal båtar, tonnage och så vidare, utan det handlar om vilken effektivitet man har i fisket på den kvarvarande flottan och vilken fiskeansträngning som krävs. Vi tar också upp en väldigt viktig aspekt på fiskeflottan, och det är att man tar regionala hänsyn och har sådana aspekter. Det får inte bli så i att vi minskar fiskeflottan på det sättet att det finns lönsamma och uthålliga möjligheter till fiske på vissa platser men inte finns något fisketonnage just där. Det finns exempel på det längs , där har en stor strömmingskvot som man kan fiska på. Men tyvärr var tonnaget sålt till , så det fanns en trålare norr om , och det fanns inga möjligheter att ta upp strömmingen. Vi fick byta bort den mot finska laxkvoter i stället. Då har fiskeripolitiken slagit snett. Det här är väldigt olyckligt, för vi pratar om det småskaliga kustnära fisket, som vi i de flesta sammanhang vill värna. Det finns också en annan aspekt på det här. Det är att fisket inte bara är att lyfta upp fisk ur havet, utan det är också den industri och beredningsindustri som förädlar. Den industrin är väldigt mycket beroende av en jämn tillgång på fisk och råvara, så det har att göra med hur vi skrotar fiskeflottan. Annars tror jag att vi ska vara med och betala för att köpa ut en del fiskebåtar. Det är inte tu tal om det. Det gäller bara att vi gör det på ett riktigt sätt. Jag hoppar över det här med fiskerikontrollen. Jordbruksministern tog upp det lite grann. Fiskerikontrollen har aldrig gällt kvantitet, utan den måste gälla kvalitet och vara effektorienterad, som det brukar kallas. Det är ungefär som att tullen inte söker narkotika hos alla människor, utan de har viss hum om var de ska söka. Även fiskerikontrollen måste övergå till ett sådant system att man ger sig på det som man förväntas hitta problem med och inte vara ute och kontrollera överallt. Jag ska bara nämna några ord om den utvärdering av bland annat fiskeområdet som vi har gjort i utskottet, som jag hänvisade till . Jag tycker att den bilagan är en väldigt viktig del i betänkandet. Huvudbudskapet i utvärderingen är att det måste finnas indikatorer som visar på resultat och inte på insatser. Det är väldigt vanligt inom politiken att visa hur många kronor vi satsar på ett område. Men politik kan vara gratis om det bara blir bra resultat. När man nu satsar inom vissa områden är det resultatet som räknas. Det finns ett exempel inom fiskeriområdet, och det är att vi inte har överskridit några kvoter. Ja, det kan vi se det är ett resultat. Men det säger inte ett dugg om hur fiskebestånden har gynnats eller missgynnats av detta. Det är den typen av resultat vi måste ta fram som beslutsunderlag. Jag förutsätter att man från regeringshåll tar fasta på våra synpunkter och att vi på det sättet får bättre underlag för fortsatta beslut. Det finns många exempel i utvärderingen, och ett är att man ska se fiskets ekonomiska hållbarhet. Den indikator som mäts är landningsvärdet, men det säger egentligen ingenting alls om hur uthålligt fisket är. Vi pratar om lönsamhet i fisket, och då måste man ha med andra faktorer också. Det är en bit som jag verkligen ser fram emot att få fortsätta att arbeta med. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (). 137 () replik: Det är intressant att höra dig prata om fisket och dina funderingar runt det, . Vi kommer bägge från , och därför har jag en liten fråga när det gäller havdagarna, som man pratar om nu: Vem är det man ska anpassa sig till när det gäller havdagarna? Vilken fiskart är det? Vi fiskar ju blandfisk där och får även upp torsken, som man på vissa ställen inte borde få upp. Tror du att havdagarna är tillräckligt för de hotade bestånden? 138 () replik: Oberoende av om vi har ett kvotsystem eller ett havdagssystem kan man säga att det är samma antal torskar som dör, om vi pratar om det. Om vi fortsätter med ett rent kvotsystem i kommer det bara att föra med sig att de torskarna kommer att fiskas upp ändå, och så kommer man att slänga dem överbord i stället. Det man däremot måste göra när det gäller havdagar är naturligtvis att genomföra försöket och se vad det innebär. Man kan inte från början säga hur många dagar det ska vara. Blandfisket är ju inte riktat, utan man får fiskar av alla slag. Det är därför det är så viktigt att komma i gång med det här försöket, så att man verkligen ser vilken typ av fångst man får. Dessutom blir det då inget slöseri med naturresurser, eftersom man är tvingad att ta i land all fisk. 139 () replik: Jag håller med när det gäller kvoterna, som du tog upp förut. Man säger att man inte har överskridit kvoter. Men problemet är att kvoterna kanske inte är riktade utifrån den mest hotade arten, och då blir det fel. En annan sak som jag tänkte på i den här debatten var att vi pratar om förhållandet mellan näringen och naturresurserna. Vi kommer in på konkurrensen i diskussionen. Då blir jag väldigt rädd när jag hör att alliansens politiker pratar om att konkurrenskraften kanske är det övergripande målet. Jag var på ett föredrag som handlade om vatten, vattenresurser och , och man pratade om övergödningen och hur stor del som är ackumulerade effekter som rinner ut i . Även om vi stryper övergödningen här och där finns det en ackumulering i markerna som förmodligen kommer att påverka under en väldigt . Då kommer jag gärna in på hur du ser på den här övergödningsproblematiken, om du vill svara på den frågan. handlar det inte om västkustfisket. Men hur vill alliansen påverka det här? 140 () replik: När det gäller övergödningen handlar det inte om någon speciell kust, utan den problematiken finns överallt. Den här ackumuleringen finns ju även i innerskärgårdar. Naturligtvis gäller det att jobba väldigt brett med den. Det handlar om jordbruksfrågorna. Det handlar naturligtvis om skyddsområden kring vattendragen. Det är ändå de största. Sedan ska man inte underskatta enskilda avlopp och sådant. Det är en väldigt stor del. Det är bara några procent av befolkning som släpper ut av det orenade avloppsvattnet eller näringsämnena. Det är en sådan sak som jag tror att man måste ta itu med för att lösa övergödningsproblemet. Sedan handlar det naturligtvis också om ett EU-samarbete. För gödningsmedlet finns det inga gränser. vet ju inte om detta rinner ut i eller i eller i , utan mår lika illa av alltihop. Det är naturligtvis en blandning av åtgärder som måste göras. Det är absolut grundläggande. 141 (): Den här debatten har i alla fall inte lyckats övertyga mig om att en nedläggning av inte kommer att innebära ett försämrat djurskydd. Även om vissa verkar tro det var det trots allt inte en miljöpartistisk nyck som ledde fram till att startade . Det var kritik från olika håll om att djuren kom i kläm på när samma myndighet skulle främja både djurskyddet och produktiviteten i jordbruket och när djurens och näringens intressen stod emot varandra. Ja, då var det djuren som fick ge vika. vet jag att förespråkarna för en nedläggning brukar hävda att det inte finns någon konflikt mellan näringens och djurens intressen, men jag har svårt att se något tydligare bevis för att så är fallet än just regeringens iver att så fort som möjligt lägga ned . Handen på hjärtat! Djurskydd handlar väl ändå om lite mer än att djuren ska vara tillräckligt friska för att kunna producera ordentligt? Det är knappast omsorg om djuren som gör att vi har sönderavlade, sönderstressade slaktkycklingar som lever hopträngda, tusentals, i en stor hangar med nästan ständigt ljus. De äter så mycket de kan, växer så snabbt de bara kan. Kroppen hänger inte med. De har i många fall ständig värk. Det är inte djuromsorg, utan det är faktiskt bara lönsamhet som räknas där. Det är inte heller omsorg om djuren som gör att 150 000 kycklingar dör i transporter på väg till slakterier. Det handlar helt enkelt om att det är mer lönsamt, även om det innebär att vissa stryker med på kuppen. Det är just därför som behövs så väl, och kanske är det också just därför som regeringen är så ivrig att lägga ned . Det här beslutsunderlaget är minst sagt tunt. Vi får några allmänt hållna rader om regeringens ambition att minska den statliga administrationen. Och utifrån det förväntas vi vara beredda att lägga ned den enda myndighet som står på djurens sida. Det tycker inte jag känns som en seriös hantering. Och man blir inte direkt lugnare av att regeringen räknar med att djurskyddet, hokus pokus, kommer att bli gratis när man flyttar över det till . Det är ju inte så att man flyttar med några pengar från till . Nej då, det ska bli gratis när man flyttar det. Regeringen och dess företrädare må säga hur som helst att man fortfarande vill ha ett starkt djurskydd, men det är lite svårt att tro på det när de saker man faktiskt gör i praktisk handling visar på den direkta motsatsen. 142 () replik: När tog upp tyckte jag att det var angeläget att här upprepa det som jag sade tidigare i kammaren. Då fanns nämligen inte närvarande. har velat satsa på , men vi har accepterat regeringens linje, och vi står bakom det som regeringen har kommit fram till. Vi är nu övertygade om att det här kommer att bli riktigt bra. Jag utgår från att har haft möjlighet att titta på den utredning som ligger, men jag kan kort berätta några saker och ställa frågor om tycker att det låter rimligt och att det också känns som en garant för ett fortsatt högt djurskydd. Vi skriver, och regeringen slår fast, att vi till och med vill ha en högre ambition. Vi kommer att tillvarata den kunskap och kompetens som finns inom men också den kunskap och kompetens som fanns inom när man hade hand om de här frågorna. Det gäller också den kritik som man då får rätta sig efter. Det handlar om fortsatta forskningsinsatser och fortsatt etisk prövning men också om det internationella. Och här är det intressant med tanke på och hennes partis uppfattning om EU-samarbetet. Vi vill nu jobba för att ansöka om att ska kunna ha EU:s gemensamma djurskyddscentrum. Låter inte detta ändå som en garant och en möjlighet? Vi ska jobba vidare och till och med skärpa djurskyddet. Vi har då ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd. Portalparagrafen finns kvar. Och vi vill till och med vässa den. Kan inte ändå uppfatta att detta låter trovärdigt och lita på de uppgifterna? 143 () replik: Jag följde den här debatten via tv:n på mitt rum, och jag är glad åt att i alla fall tidigare stod bakom . Det är egentligen ganska sunt utifrån ett liberalt perspektiv att friheten bara ska gälla så länge man inte trampar på någon annans frihet, även om det nu är ett djur som har frihet i det här fallet eller som kanske inte har det. Det är tråkigt att har fogat in sig i ledet. Men visst, det är en del av att vara vid regeringsmakten att man måste kompromissa, och kanske är det djuren som blir de som får ta smällen här. Jag är tyvärr inte så övertygad om att djurskyddet kommer att stärkas, snarare tvärtom. Den kompetens som finns på må vara en sak, men om man ska föra över uppgifter från utan att föra över några pengar har jag svårt att se vad som ska hända med den kompetens som har byggt upp. Det klingar också lite konstigt i mina öron när man säger att vi jättegärna vill ha det här europeiska djurskyddscentrumet i som vi lägger ned vårt eget. Hur ska vi ha det? Sedan gäller det portalparagrafen om att djur ska skyddas från onödigt lidande och ha möjlighet att bete sig naturligt. Det är jättebra att den finns kvar i djurskyddslagen, men den måste också fyllas med innehåll. Annars är den ingenting värd. 144 () replik: Jag undrar vad egentligen menar med att vi trampar på någon annans frihet. Vad gäller ekonomin står det följande i vårt betänkande: Utskottet förutsätter att regeringen i samband med vårbudgeten återkommer om organisation och resurser för det fortsatta djurskyddsarbetet. Vi kommer alltså att återkomma om vilka resurser som flyttas vidare till bland annat . Där råder ingen tvekan om att man också kommer att få de resurser som behövs för att vidmakthålla och utveckla djurskyddet. Men insinuationer om att vi från alliansen och regeringen skulle trycka ned djuren eller trampa på någon annans frihet tycker jag är beklämmande att lyssna till. 145 () replik: Ja, frågan om vems frihet som avsågs svarade du nästan på själv. Det är djurens frihet som avses, djurens rättigheter. Vår frihet att föda upp djur måste ju på något sätt ställas i proportion till djurens frihet och möjlighet att bete sig naturligt. När det gäller de resurser som avses överföras är det väldigt bra att man förhoppningsvis kommer att återkomma i vårpropositionen. Men i den här snabbanalysen pratar man ju om en ganska kraftig minskning av antalet anställda. Man tror på något sätt att djurskyddet kommer att bli mycket billigare om man för över verksamheten till . Och jag har svårt att se det som någonting annat än en ambitionssänkning på djurskyddsområdet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) m.m. (förnyad behandling) Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU9 Ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) m.m. (förnyad behandling). 146 ():