prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Den består också i att ombuden kallas till förhandlingar med kort varsel och på sittande möte tvingas sätta sig in i det enskilda fallet på grund av att åklagarens underlag inte sänds ut i förväg. Förhandlingarna och åklagarens underlag har också ansetts vara bristfälliga och hastiga. Detta står alltså i klar motsättning till vad som i regeringens skrivelse står om att och förklaring till att så få fall överklagas är att underlaget som ligger till grund för domstolarnas prövning håller en hög kvalitet. Ett antal offentliga ombud har dessutom lämnat sina uppdrag. Tillförordnanden av offentliga ombud är en mycket viktig del av dessa domstolsförhandlingar, en del som ska säkerställa viktiga krav på rättssäkerhet och demokratisk acceptans. Här får det inte svikta. Möjligheterna för offentliga ombud att utöva sina uppdrag bör förbättras. Jag yrkar bifall till reservation 2. 147 (): Vi ska nu yttra oss över den skrivelse som vi har fått från regeringen och från polisen angående hemlig telefonavlyssning. Vi ska utöva ett visst mått av kontroll och granskning av den här verksamheten. Jag har tidigare stått i talarstolen och sagt att det är viktigt att väktarna övervakas, och det är ju vår uppgift. till vårt betänkande. Den redovisning som vi har fått är bättre än den vi har fått tidigare. Det är klart. Men det fattas fortfarande väldigt mycket, och efterlyste en del av de där frågorna. Med tanke på att endast hälften av avlyssningarna ger resultat skulle jag kunna tänka mig att det fanns ett intresse för oss att veta om det betyder att man avlyssnar dubbelt så många som är nödvändigt. Jag vill för min del se att vi så lite som möjligt använder de hemliga tvångsmedlen. Av de som man avlyssnar och som inte ger något resultat skulle jag vilja veta om det handlar om avlyssnade telefonabonnemang där den man avlyssnar inte är direkt misstänkt utan är en sådan teleadress dit man tror att den misstänkte kan tänkas ringa. Jag skulle vilja särskilja detta. Eftersom man får avlyssna vid förberedelse och stämpling skulle jag också gärna vilja veta hur många brott man har lyckats förhindra genom att man har kunnat avlyssna förberedelse och stämpling. Det finns en mängd sådana här detaljer som man mycket väl kan titta lite närmare på. Det kan vara så att polisen avlyssnar för många. Alldeles uppenbart är det så eftersom man får hälften i positivt resultat. Jag skulle också vilja veta vilka de fällande domarna har blivit i de här fallen. Är det så att man har avlyssnat dem som man har misstänkt ska fällas enligt en tvåårig straffskala men det har resulterat i dagsböter tycker jag att man har tillgripit för grova medel. Men det är naturligtvis lätt att vara efterklok. När domen har fallit kan man se att här kanske det var onödigt. Men jag tycker att det vore intressant att få en redovisning av detta också. Visst finns det väldigt många saker man kan förbättra i redovisningen, utan tvekan, även om det har blivit bättre. Vi har två reservationer, herr talman. Det är reservation nr 2 och reservation nr 3, vilka jag yrkar bifall till. Den ena handlar om de offentliga ombudens möjligheter att vara verksamma. Jag delar helt och fullt den plädering som gjorde i detta fall. Jag tror att vi rentav har fått detta från samma källa. Den ökade mängden hemliga tvångsmedel som man i totalen använder i samhället kräver en ökad, stärkt parlamentarisk kontroll. Vi måste ta vår uppgift att övervaka väktarna på fullt allvar. Då tror jag att det är viktigt att de offentliga ombuden också ges möjligheter att vara verksamma. Vi har påpekat i vår reservation att vi tycker att det här inte har fungerat. Det har vi alltså direkt från en del av de offentliga ombuden. Då tycker jag att det är viktigt att vi ser över detta. Därför anser jag att det finns god grund för den reservationsanmärkningen. När det gäller den diskuterade delar jag också uppfattning om vikten av att den är parlamentariskt sammansatt, vikten av att den har en legitimitet och att den har möjligheter att få föra en diskussion om en del frågor. Givetvis förstår jag att mycket kommer att vara hemligt och att mycket kommer att vara känsligt. Men de delar som inte är det ska man ha möjlighet att fritt föra den diskussionen om. Jag ska inte förlänga debatten så mycket mer. Jag vill bara understryka att det i rapporten skulle finnas skäl att också titta närmare på andra tvångsmedel som vi använder och som parlamentet borde kunna begära redovisning av. är redan nämnt, men jag kan tänka mig att det finns fler, eftersom den repressiva lagstiftningen växer lavinartat. 148 (): var vänlig nog att påpeka att har engagerat sig i de här frågorna. Det är alldeles korrekt. Vi har sedan valet motionerat så fort vi har haft tillfälle. Det har vi gjort därför att vi anser att de här frågorna är oerhört viktiga och oerhört grannlaga. Det handlar om att göra intrång i en grundlagsskyddad rätt för alla medborgare att hemligen kunna meddela sig med varandra utan att riskera intrång i den kommunikationen. Inte minst viktigt i det sammanhanget är naturligtvis den så kallade proportionalitetsprincipen som ska se till att vi inte gör större ingrepp i dessa grundlagsskyddade rättigheter än vad som kan vara motiverat utifrån ett brottsbekämpningsperspektiv. Det är inte utan att jag blir lite oroad av ganska lakoniska konstaterande att hade vi inte haft dessa tvångsmedel hade det funnits personer som vi inte hade kunnat få fast på något annat sätt. Jag tycker att de avvägningar som ska göras kräver en högre grad av problematisering än vad det uttalandet ger uttryck för. Den årliga redovisningen från regeringen är oerhört viktig. Den är viktig för vår debatt här i kammaren kring tvångsmedlen, hur de ska utvecklas och utformas , men den är också viktig för massmedierna och därmed för allmänhetens insyn i verksamheten. Därför vill jag gärna passa på att säga att även om en tvångsmedelsnämnd tillsätts och den får en aldrig så bred parlamentarisk sammansättning är det viktigt att den här redovisningen fortsätter att läggas fram. Utskottets majoritet har skrivit att det finns skäl till förtydliganden och förbättringar av statistiken. Det ska ses mot bakgrund av att regeringen fört en dialog med myndigheterna om hur den ska kunna förbättras. tycker vi att de framsteg som kommer bör vara mer påtagliga än vad vi har sett i årets upplaga. Om man till exempel tittar på huruvida begreppet tvångsmedelsanvändning har haft någon betydelse för förundersökningen ser man att och regeringen inte lägger fram några definitioner. Det är en exemplifiering. Man säger att det är om någon häktas, grips eller anhålls eller på något annat sätt för förundersökningen framåt. Vad ryms i den exemplifieringen? Det är svårt att säga. Själv blev jag något överraskad av fortsättningen när det gäller förklaringen av vad uttrycket innehåller. Till exempel säger man att om man avför en misstänkt från förundersökningen registreras detta som att det inte har haft någon betydelse för förundersökningen. Det är paradoxalt. Det stämmer inte med mitt sätt att tolka texten. Här finns möjligheter till förbättringar. I första hand kan det inte ankomma på riksdagsledamöter att formulera på vilket sätt det ska ske. Vi kan konstatera att regeringen har många myndigheter som är duktiga på att föra statistik, definiera begrepp och på ett tydligt sätt visa på de problem som finns. Jag ska inte heller bli särskilt långrandig. En annan punkt som jag tycker är viktig att trycka på är att koppla till brottsrubriceringarna, det vill säga: Om man använder en brottsrubricering när tillstånd lämnas för tvångsmedelsanvändning, hur förhåller sig den brottsrubriceringen till den dom som i en del fall fälls i slutändan? Är det samma brott? Är det samma personer, som även ledamoten var inne på? Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3. 149 (): Jag får tacka er och för att ni har hållit på så länge att jag hann tillbaka hit. Som lagstiftare måste vi alltid fundera på om en tvångslag är nödvändig. Vid all tvångsmedelsanvändning ska en avvägning ske mellan nyttan av tvångsmedelsanvändningen och graden av integritetskränkning. För mig är det inget tvivel om att det faktiskt behövs det kan vi nog vara alldeles överens om tvångsmedel för bekämpningen av den grova kriminaliteten. jag tror att jag har hela alliansen med mig måste vi vara oerhört tydliga med att värna den personliga integriteten. Det är allvarligt att regeringen år har lovat att redovisningen ska bli bättre. säger man att det är lite bättre, men det finns mycket kvar att önska. Vi lagstiftare har rätt att besluta om att myndigheter får använda tvångsmedel mot enskilda. Men vi har också skyldigheten att granska om det har gjorts på rätt sätt eller har missbrukats. Med den årliga skrivelse som vi får på vårt bord sent året efter har vi ingen chans att granska om de hemliga tvångsmedlen har använts på rätt sätt. Jag förstår inte hur vi med skrivelsen skulle kunna säga att de hemliga tvångsmedlen inte har missbrukats på något sätt. Jag kan inte ta ansvar och säga att jag vet att de inte har missbrukats. Jag tycker att det är glädjande att samtliga partier förutom Socialdemokraterna inser att det är för dålig information för att vi ska klara av vår skyldighet att granska. ger vi regeringen anvisningar om vad vi tycker ska finnas i den årliga redovisningen. Även om den årliga redovisningen blir bättre tycker jag inte att det räcker till. Vi vet att det finns saker som man inte kan redovisa i offentligheten. Det kan vi vara överens om. Det finns ett förslag om tvångsmedelsnämnd, men tyvärr innebär förslaget en sämre parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel eftersom nämnden skulle ligga under regeringen. tycker att en hemlig tvångsmedelsnämnd ska ligga under . Då först kan det vara en parlamentarisk kontroll. Vid det här laget har det säkert yrkats på de flesta reservationerna, men även jag yrkar bifall till reservation 3. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 12 § Elektronisk informationsöverföring hos arbetslöshetskassorna och inom Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2005/06:AU4 Elektronisk informationsöverföring hos arbetslöshetskassorna och inom (prop. 2005/06:52). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Plan- och byggfrågor Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2005/06:BoU7 Plan- och byggfrågor (redog. 2005/06:RRS7). 150 (): I det här betänkandet behandlar vi motioner som rör planerings- och byggfrågor. Vi behandlar dessutom en redogörelse från avseende och roll i den fysiska planeringen. Fysisk planering är grunden för bebyggelse och användning av mark och vatten. Särskilt stor betydelse för detta är naturligtvis att vi har en funktionell plan- och bygglag. Jag kan konstatera att vi återigen står och diskuterar motioner och inte en proposition i ärendet. Det känns som om detta är ett för den socialdemokratiska regeringen sedan den tillträde, åtminstone när vi kommer till bostadspolitik. Socialdemokraterna framhåller ofta att bostadspolitiken är viktig. Det är ett påstående jag kan hålla med om. Vad som då är förvånande är att man pratar och pratar. När kommer förslag? framfördes kritik mot vissa delar i . Den delen som mest kritik framfördes mot, och fortfarande framförs mot, är planeringstidens längd. Många påpekar att ett genomsnittligt ärende tar . är ett mycket effektivt sätt att minska konkurrensen, fördyra projekten, och det bidrar även till att vissa projekt aldrig blir av. Att en bred översyn av kan ta kan vi från ha viss förståelse för. Dock anser vi att det har tagit väl , och framför allt tycker vi att översynen borde ha påbörjats tidigare. Jag vill särskilt trycka på att vi dessutom anser att vissa delar av förslagen skulle kunna brytas ut och läggas fram i propositioner . Vissa frågor brådskar, och jag kan inte begripa varför regeringen inte själv känner att det är dags att komma till skott. Dock kan jag konstatera att den brådska jag känner inte delas av Socialdemokraterna eftersom det i vårens propositionsförteckning inte finns upptaget ens något litet ur utredningen. Det vi moderater framför allt anser brådskar är planprocessens längd. Instansordningen måste kortas. Vi vill helst se en renodlad förvaltningsdomstolsmodell med länsrätten som första instans. Vi tycker också att man borde överväga om prövningstillstånd ska införas till högsta instans. I vilket fall tycker vi att det är nödvändigt att lyfts bort som överprövningsinstans. Därutöver vill vi minska på kretsen sakägare. Det måste också kunna ställas krav på kommunernas handläggningstider, och fastighetsägare bör få initiativrätt i planärenden. Detaljstyrningen i planprocessen måste minska och större flexibilitet tillåtas. För att öka konkurrensen inom handeln, vilket gynnar alla konsumenter, borde möjligheten att reglera handelsändamål i detaljplan tas bort. Frågan om buller- och luftkvalitetsnormer är olöst, vilket i stadsområdena skapar en stor osäkerhet för aktörerna, och vissa projekt stoppas helt. Denna fråga måste lösas. Ytterligare en fråga som vi vill lyfta fram i just den här delen gäller reglerna för dispens för tillgång till hiss. De måste tydliggöras. Även om vi anser att det är väsentligt att vår bebyggelse görs tillgänglig kan vi inte ha en så rigid tolkning att det i vissa kommuner är omöjligt att inreda en vind i ett flerfamiljshus om inte en hiss installeras. Det som då sker är att byggnationen stoppas, och vi anser att det är viktigare med fler lägenheter i bostadsbristens . När jag lämnar planeringsfrågorna skulle jag vilja peka på några få andra frågor som vi har lyft fram i detta betänkande. Först anser vi att byggfelsförsäkringen för självbyggare ska ändras. Det är otidsenligt att tvinga på någon en försäkring som är värdelös. Självbyggare kan inte få ersättning eftersom lagen medger att försäkringsbolagen undantar kostnader för fel som självbyggaren själv åsamkat. Det kan vi tycka är rimligt, men då måste det i andra ändan vara rimligt att självbyggaren inte behöver teckna försäkring för det som han själv bygger. Lagen om byggfelsförsäkring måste ändras så att självbygge av småhus även för permanentboende kan undantas. Därutöver skulle jag vilja säga några ord om vår begäran när det gäller en översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidragen. Vi har en snabbt växande andel äldre i vårt samhälle. Detta skapar naturligtvis ett ökat behov av olika former av tillgänglighetsanpassningar i bostadsbeståndet. Många äldre byter naturligtvis bostad så att den passar för ens eget behov. handlar det om att sälja villan och flytta till en lägenhet. Dock finns det de som vill bo kvar och då har behov av att få en anpassning i bostaden. Den som har ett funktionshinder har rätt till ett anpassningsbidrag från kommunen, och detta bidrag möjliggör också för många att leva kvar och leva ett självständigt liv. Det tycker vi är väldigt positivt. Dock är denna kostnad en skenande kostnad för många kommuner, och den är i princip omöjlig att budgetera. Det här gör att reglerna tolkas olika. Det skapas därför mycket oklarheter om vad det är som gäller. Det finns många exempel på olika tolkningar i olika kommuner, och därför blir vår slutsats att reglerna för och finansieringen av bostadsanpassningsbidraget behöver ses över. Slutligen vill jag dock återigen trycka på nödvändigheten av att något sker när det gäller . Vi väntar och väntar. Min uppfattning är att det enda som kommer att hjälpa är att det blir ett regeringsskifte. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU3 Ny värld ny högskola Punkt 4 (Benämningen masterexamen) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 246 för utskottet 23 för res. 2 1 avstod 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 41 m, 38 fp, 21 v, 17 c, 13 mp, 2 - För res. 2: 23 kd Avstod: 1 kd Frånvarande: 30 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 5 (Fördjupning i huvudämne) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 3 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 21 v, 1 - För res. 3: 41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Avstod: 1 s Frånvarande: 37 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 11 (Avgifter för utländska studenter) 1. utskottet 2. res. 8 (v, mp) Votering: 169 för utskottet 36 för res. 8 64 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 38 fp, 1 kd, 17 c För res. 8: 1 kd, 21 v, 12 mp, 2 - Avstod:41 m, 22 kd, 1 mp Frånvarande:31 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 19 (Krav för särskild behörighet) 1. utskottet 2. res. 15 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 15 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 21 v, 1 - För res. 15: 41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 38 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 23 (Grundläggande behörighet för utbildning på forskarnivå) 1. utskottet 2. res. 19 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 19 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 21 v, 1 - För res. 19: 41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 38 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 26 (Utveckling av nya högskoleprov) 1. utskottet 2. res. 22 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 22 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 21 v, 1 - För res. 22: 41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 38 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 27 (Meritämnen) 1. utskottet 2. res. 23 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 23 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 21 v, 1 - För res. 23: 41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 38 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU6 Forskning och forskarutbildning Kammaren biföll utskottets förslag. UbU9 Högskolan: Utbildnings- och studentfrågor Återförvisningsyrkande (m) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Votering: 141 för bifall 129 för avslag 79 frånvarande Förste vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall:113 s, 1 m, 2 fp, 1 kd, 21 v, 2 c, 1 mp För avslag:1 s, 40 m, 36 fp, 23 kd, 15 c, 12 mp, 2 - Frånvarande:30 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU14 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor, m.m. Punkt 1 (Meddelarskyddet för anställda utanför den statliga sektorn) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 233 för utskottet 36 för res. 1 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 41 m, 37 fp, 24 kd, 17 c För res. 1:21 v, 13 mp, 2 - Frånvarande: 30 s, 14 m, 11 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkterna 25 Kammaren biföll utskottets förslag. KU25 Regional demokrati (Regionalisering) 1. utskottet 2. res. (c) Votering: 250 för utskottet 18 för res. 2 avstod 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 39 m, 38 fp, 24 kd, 21 v, 12 mp, 2 - För res. : 17 c, 1 mp Avstod: 2 m Frånvarande: 30 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp JuU12 Hemlig teleavlyssning, m.m. Punkt 2 (Redovisningens innehåll) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 156 för utskottet 114 för res. 1 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:41 m, 38 fp, 24 kd, 21 v, 17 c, 13 mp, 2 - För res. 1:114 s Frånvarande:30 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Punkt 3 (Offentliga ombud) 1. utskottet 2. res. 2 (v, c, mp) Votering: 216 för utskottet 53 för res. 2 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:113 s, 41 m, 38 fp, 23 kd, 1 mp För res. 2: 1 kd, 21 v, 17 c, 12 mp, 2 - Frånvarande:31 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 4 (Stärkt parlamentarisk kontroll) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 128 för utskottet 134 för res. 3 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:106 s, 21 v, 1 - För res. 3:41 m, 38 fp, 24 kd, 17 c, 13 mp, 1 - Frånvarande:38 s, 14 m, 10 fp, 9 kd, 7 v, 5 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 Elektronisk informationsöverföring hos arbetslöshetskassorna och inom Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § (forts. från 13 §) Plan- och byggfrågor (forts. BoU7) 151 (): I det här betänkandet har sex reservationer. Vi står naturligtvis bakom dem alla, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 1, som bland annat handlar om att ta fram en tydlig strategi mot allergiframkallande ämnen i byggmaterial. Som sade har det varit något av en mandatperiod av väntan. Nyckelordet för utskottsmajoriteten och regeringen under hela mandatperioden har varit avvakta ytterligare. Mandatperioden sammanfaller bra med arbete. Den startade och var klar . , , gick remisstiden ut. Utskottsmajoriteten konstaterar därför att det inte blir någon proposition eller under den här mandatperioden. Man säger att regeringen naturligtvis måste få tid på sig att slutföra beredningen. Resultatet blir att man även kan avfärda alla motionsförslag utan att ta hänsyn till sakinnehållet. Man kan enkelt hänvisa till pågående beredning och avvakta, och man behöver inte göra några konkreta ställningstaganden över huvud taget. Regeringen måste ta sitt ansvar för den uppkomna situationen, att det har varit sådan stiltje . Trots allt kom det ett delbetänkande om instansordningen från Plan- och bygglagskommittén. Jag vill påstå att det skulle ha varit fullt möjligt att jobba åtminstone med den delen. Jag kan citera från en interpellationsdebatt med samhällsbyggnadsminister som handlade just om överklagande som ett hinder för byggandet. Hon sade då: Jag kan garantera att vare sig nu eller när väl Plan- och bygglagskommitténs förslag kommer ska vi vila på hanen. Vi kommer att försöka sköta det här så snabbt och smidigt som möjligt. Det vi ser nu är alltså hur snabbt och smidigt man kan sköta detta! I verkligheten har ju det mesta stått stilla i avvaktan på slutbetänkandet. Vi kan se andra exempel där regeringen har lyckats ta ut delar ur utredningar och föra fram dem som förslag i propositioner. Inte minst ser vi det som pågår just nu med hyressättningssystemet, där man ju har tagit en del ur en utredning och kommit till skott och fått ihop en proposition. Att det har dragit ut har skapat en otålighet och frustration som gör att det blir en kanske något skarp ton i debatten. Det är kanske bra, eftersom det förhoppningsvis kan hända någonting. Med den bakgrunden känns det väldigt angeläget att få ta fram några ståndpunkter som har i sina reservationer. Jag kommer inte att beröra alla förslag men ändå en del förslag. Vi har en reservation om en reformering av plan- och bygglagstiftningen. Vad vi kan konstatera, som det inte finns något tvivel om någonstans, är att utdragna planprocesser är ett hinder för byggandet. Det bidrar dessutom till, som nämndes här tidigare, att man får hinder i konkurrensen. Det gör att många små byggare inte ger sig in i detta.