prot · GT09107 · 2006-04-20 00:00:00 — har lämnat oss efter en kort tids sjukdom. Vi saknar en god vän och en fin arbetskamrat. Efter realskolan följde han sin far i spåren och utbildade sig till rörmontör, eller rörkrökare, som han själv sade. Det blev hans yrke under 60- och halva 70-talet. Han kom alltså från ett arbetarhem och började arbeta politiskt för Socialdemokraterna redan i ungdomsåren. Han blev även snabbt fackligt aktiv och var tidigt engagerad i miljöfrågorna. till mitten av 90-talet arbetade som mätningsman på , ombudsman på och föreståndare för Folkets Hus i . Bland hans många uppdrag kan nämnas att han satt med i den socialdemokratiska partistyrelsen, var ordförande i dess partidistrikt, i arbetarkommunen och i Bostadsbolaget i . kom in i 1996. Han var suppleant i jordbruks-, utbildnings-, försvars- och trafikutskotten, och han blev ledamot i försvarsutskottet . Han var särskilt engagerad i försvarsindustrifrågor och infrastrukturfrågor. På det regionala planet drev han till exempel att flygskolan på Malmen etablerades och att , en utbildningsplats för armén i kommun, utvecklades. Han var även engagerad i och Ostlänken. var en aktiv ledamot av . Han var en hängiven nordist ett intresse som hade sitt ursprung i fackföreningsrörelsen och i folkbildningsarbetet. Det var därför naturligt att kom att arbeta med medborgar- och konsumentfrågor inom . valdes han till vice ordförande i välfärdsutskottet. Även det nordiska ungdomssamarbetet hade en vän i . Vid det stora internationella ungdomsmötet i talade om att fred och försoning börjar hos oss själva. Han såg i det utvecklade nordiska samarbetet en modell som var av betydelse långt utanför gränser. På sin fritid åkte ut med sin lilla plastbåt och älskade att fiska, gärna tillsammans med sönerna eller barnbarnen. Hade han tur fick han en abborre som han tillagade med stor entusiasm. Han var road av matlagning och samlade gärna släkt och vänner runt grytorna. Det är så vi minns , lika engagerad och trygg i allt han företog sig, vare sig det gällde det socialdemokratiska partiet, politiken eller matlagningen. Han var varm, go och generös, särskilt med sin egen person och sin egen tid. Det ordnar sig och det fixar jag var kanske de två uttryck som man hörde säga oftast. Han hade även stor respekt för sina meningsmotståndare och försökte hitta kompromisser om det gick. Han fanns med överallt och var en mittpunkt utan åthävor. Han sparade sig aldrig när det gällde andra, vare sig det handlade om att fiska med barnbarnen eller hålla kontakt med helikopterflottiljen. Våra tankar går till familj hans hustru , sönerna och barnbarnen. Vi vill uttrycka vår varma medkänsla med de anhöriga och lyser nu frid över hans minne. Vi hedrar detta med en stunds tystnad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna i . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2005/06:329 Till Interpellation 2005/06:329 av () Kränkningar i skolan Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten är förhindrad på grund av tidsbrist. 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM76 Förordning om bestämmelser för samordning av socialförsäkringsförmåner KOM(2006)16 till socialförsäkringsutskottet /06:FPM77 Ökat praktiskt samarbete mellan EU:s asylmyndigheter KOM(2006)67 till socialförsäkringsutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:199 till socialutskottet /06:200 till skatteutskottet Skrivelse 2005/06:102 till finansutskottet Motioner 2005/06:L24L26 till lagutskottet /06:Sk19 till skatteutskottet /06:MJ45MJ53 till miljö- och jordbruksutskottet /06:Ju47Ju57 till justitieutskottet /06:MJ54MJ58 till miljö- och jordbruksutskottet /06:L27 och L28 till lagutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:UbU15 och UbU16 betänkanden /06:NU10, NU14 och NU15 6 § Kommittéberättelsen 2006 Föredrogs betänkande 2005/06:KU31 Kommittéberättelsen 2006 (skr. 2005/06:103). 2 (): stod jag i den här talarstolen i nästan samma ärende. Då diskuterade vi kommittéberättelsen . Den gången diskuterade vi könsfördelningen bland ledamöter och ordförande. kan jag konstatera att könsfördelningen bland ordförandeposterna tydligen har blivit bättre till kvinnornas förmån med , och det är jag oerhört glad över. står jag och ska diskutera ålderssammansättningen och bristen på unga människor. Jag kan hålla med nästa talare, som heter , att yngre människor är alldeles för underrepresenterade till antalet. Men om man enbart ska diskutera ålderssammansättningen måste man tänka på hur den svenska ålderspyramiden ser ut. Vi kommer här att stå och diskutera att pensionärer och äldre är alldeles för underrepresenterade i vårt kommittéväsende. Det är naturligtvis viktigt att människor är representerade i alla åldrar och av båda kön. Men det finns flera saker som inte bara har med ålder att göra. Vi har till exempel problemet att utlandsfödda svenskar är alldeles för underrepresenterade. Det finns av dem i och inte alls lika många i vårt kommittéväsende. Det finns också ett annat problem. Det handlar inte bara om att vi vill ha en bra representation, utan också om att hitta villiga och intresserade människor som kan ta sig an platserna. Vi som hör till de politiska partierna vet hur lätt, eller tvärtom hur svårt, det är att hitta unga människor som är villiga och intresserade att sitta i olika styrelser och ha olika uppdrag. Jag tror att regeringen är oerhört medveten om betydelsen av att ha en bra ålderssammansättning, en bra könsfördelning och en bra representation över huvud taget. hoppas jag att om inte jag så kanske någon annan står här och diskuterar och då kan konstatera att ålderssammansättningen har blivit bättre för de yngre med . Vi kan då kanske diskutera hur representationen för de utlandsfödda svenskarna ser ut i vårt kommittéväsende. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande KU31. 3 (): Om kvaliteten i det svenska kommittéväsendet kan mycket sägas. Mycket har också sagts, inte minst efter den rapport som avlämnade . Det kanske vore ett bra medskick till kommande konstitutionsutskott att ta ett större grepp över kommittéväsendet när det gör den administrativa granskningen hösten efter valet. Detta betänkande handlar bara indirekt om kommittéväsendets kvalitet och innehållet i kommittéväsendets produkter. Det bygger i stället på regeringens skrivelse Kommittéberättelsen 2006 med kommittéernas sammansättning, åldersfördelning, könsfördelning, längd på kommittéernas arbete och hur många kommittéer vi har, precis på det sätt som redovisade. Detta har så klart ett indirekt samband med kvaliteten på det som produceras av kommittéerna. Utskottet skriver enigt att en heterogen sammansättning av kommittéerna medför ökad bredd av kunskaper och erfarenheter som ökat kvaliteten i kommittéernas arbete. God representativitet har i en demokrati även ett egenvärde inte minst för att skapa legitimitet åt kommittéernas förslag. De svenska utredningarna har makt, mer makt än vad man kanske tror när den politiska granskningen främst inriktas på oss som är direkt förtroendevalda och på regeringen. Det är kommittéerna som väljer vad som ska utredas och vad som inte ska utredas utifrån de direktiv de har. Det är kommittéerna som mejslar fram förslag som senare hamnar hos regeringen och slutligen på bord. Därför är det självklart viktigt att man också tittar på sammansättningen av kommittéerna. Vi lade därför som en följd av regeringens skrivelse fram en motion som tog upp ålderssammansättningen i kommittéerna. Som det är är det nämligen inte bra. Slår man upp s. 329 i regeringens skrivelse finns det en speciell bilaga om ålderssammansättningen. Man kan titta på ett par stapeldiagram som pekar på en underrepresentation bland både äldre och yngre. I gruppen finns bara två personer, jag själv och en partikamrat vid namn . Där faller ansvaret på oss som riksdagspartier, som ofta nominerar ledamöter till kommittéerna, och också på regeringen, som utser ledamöter och ordförande i kommittéerna. Därför är det bra att utskottet enigt pekar på att man vill att regeringen ska titta på ålderssammansättningen, notera ålderssammansättningen och försöka förmå partierna och sig själv att skapa en bättre ålderssammansättning i kommittéväsendet. Vi får inte glömma bort en aspekt som debatterades med könssammansättningen. En 5-procentig förbättring är en förbättring, men vi är tyvärr inte framme vid jämställdhet i kommittéernas sammansättning. 4 (): När jag lyssnar på och fick jag plötsligt en tanke på något som jag kanske tycker att vi har försummat något när vi har diskuterat kommittéväsendet i . Jag har inget eget yrkande på något sätt. Vad jag bara plötsligt tänker är: Varför är det svårt att rekrytera människor utanför till kommittéväsendet? Det är min erfarenhet att det är. Jag tror att väldigt många människor som kanske inte är lika fängslade som vi är av hela det politiska arbetet och engagemanget tycker att det är tungt och framför allt väldigt tidsödande. De blir kanske också besvikna över att resultatet inte är mer påtagligt av det arbete som man lägger ned i kommittéerna. Åtminstone är det min erfarenhet när jag har försökt rekrytera just yngre personer att företräda i kommittéerna. Det finns anledning för oss, fastän jag inte ska göra något försök , att reflektera över hela kommittéarbetet i ett lite större sammanhang. Är det ett bra sätt att arbeta? Kan vi begära att människor tar ledigt från sina jobb, kanske reser från olika delar av landet, för att gå på sammanträden i i ? För oss som är riksdagspolitiker är det inga problem. Vi kilar lätt ifrån. Men för övriga människor kan det vara både tungt och besvärligt. Det finns anledning för oss som förhoppningsvis kommer att återkomma till efter valet att ta upp frågan om kommittéarbetet igen, men jag har inget yrkande från sida annat än bifall till majoritetens förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Kooperativ verksamhet i delägda företag Föredrogs lagutskottets betänkande 2005/06:LU23 Kooperativ verksamhet i delägda företag (prop. 2005/06:84). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Konvention mellan och Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2005/06:SfU17 Konvention mellan och (prop. 2005/06:79). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Museer och utställningar Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU9 Museer och utställningar. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Statsbidrag till ungdomsorganisationer Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU22 Statsbidrag till ungdomsorganisationer (framst. 2005/06:RRS15). 5 i (s): I betänkandet KrU22 behandlas frågor om statsbidrag till ungdomsorganisationer som har tagit upp tillsammans med tre följdmotioner. Även 15 motioner om ungdomsfrågor från tas upp. Samtliga förslag och motioner avstyrks. I betänkandet finns åtta reservationer och ett särskilt yttrande. ifrågasätter följande, som diskussionerna kommer att handla om. Det gäller först möjligheterna att kontrollera organisationernas medlemstal. Där har utskottet i likhet med påtalat att kontroll av medlemstalen inte är möjlig. Vidare diskuteras utredning och prövning av systemet för statsbidrag till just ungdomsorganisationer. Eftersom reglerna för statsbidrag endast gällt och att vissa åtgärder från både regeringen och är aviserade bör enligt utskottet förändringar avvaktas. har önskat en översyn av sättet att finansiera statsbidraget till ungdomsorganisationerna. Där kommer en utredning att titta på denna fördelning. I betänkandet finns även förslag om stöd till generationsövergripande verksamhet liksom till internationella ungdomsaktiviteter och till ungdomar på arbetsmarknaden. Därmed, fru talman, tycker jag att vi låter den ungdomliga ådran i utskottet att ge sig till känna. 6 (): Jag ska försöka motsvara förväntningarna på det ungdomliga. Vi är glada över att ha som hjälper oss riksdagsledamöter i vår uppgift att granska rikets styrelse och förvaltning, som det står i regeringsformen. Den här gången gäller granskningen som sagt statsbidragen till ett 60-tal ungdomsorganisationer som fick organisationsbidrag via statliga . Skälet för denna speciella granskning var misstankar om bidragsfusk misstankar som senare tyvärr bekräftades. Resultatet av granskningen utmynnar i ett tämligen dåligt betyg för . Bristerna beskrivs som stora, och har lämnat ett antal rekommendationer som syftar till stramare regler som vi moderater i huvudsak instämmer i. Det handlar bland annat om kopplingen mellan bidrag och mål en sådan koppling saknas uppenbarligen och möjligheter att kontrollera medlemssiffror så att inte fuskande organisationer skor sig på dem som är hederliga. Det finns dock en komplikation i detta. Det handlar just om kommentarer kring möjligheten att kontrollera uppgifter som rör medlemmarna i en organisation. Med den tolkning som gjort var det åtminstone tidigare, enligt , i det närmaste omöjligt att få en rimlig kontroll av bidragsfördelningen. Grundlag är grundlag. En av dem är regeringsformens fri- och rättigheter. Från moderat sida vill vi därför betona att en utredning om ungdomsorganisationernas medlemsantal inte på några villkor får innebära att man åsidosätter grundlagen. Föreningslivet engagerar många ungdomar. Det är helt enkelt kul att träffa jämnåriga och att samlas kring ett gemensamt intresse. Föreningslivet har också, även om det låter beskäftigt, en demokratiskt fostrande uppgift och kan i många sammanhang ge stöd och hjälp i långt högre grad än till exempel sociala myndigheter. Det är viktigt att värna om föreningarnas självständighet. Det är föreningarnas styrelser och medlemmar som sätter mål och väljer metoder för sina verksamheter. Men när beroende av statsbidrag styr tänkandet har vi fått ett problem. Det är ju engagemanget och lusten vi ska ta vara på, inte bidragskreativiteten. Jag är en varm anhängare av ideellt engagemang, men ser ett problem i att nästan all ideell organisering i är beroende av offentliga bidrag. Därtill uppmuntras bidragssökande. De signaler som sänds till ungdomar är på så vis ett bekymmer. I den förteckning på organisationer som får stöd från finns flera som jag tror tidigare klarat sig ganska bra utan statligt stöd. Med mer pengar kan man naturligtvis göra mer utan att det alltid nödvändigtvis blir bättre. Om jag får vara moralisk, vill jag säga att det finns anledning att fråga sig om unga människor riskerar att luras in i ett bidragstänkande. Det är i så fall allvarligt. Att frestelserna är stora har vi ju sett, inte minst inom flera av de politiska ungdomsförbunden. har ju till och med tvingats göra flera polisanmälningar. Vi anser, fru talman, liksom , att bidragssystemet bör ses över igen. Jag har uppfattat att LSU, för ungdomsorganisationer, har interna diskussioner om att själva ta över handläggningen och fördela pengar till ungdomsorganisationerna. Om det skulle lösa några av problemen vet jag inte, men uppenbarligen finns ett missnöje på olika håll med det system som råder. Vänstermajoriteten här i vill dock inte ha någon ny översyn utan hänvisar till att systemet förändrades . Det må ha gått , men granskning omfattar ju fjolåret efter det att de nya reglerna trätt i kraft. Att då, som utskottsmajoriteten skriver, låta , som uppenbarligen inte har kontroll över situationen, själv förändra systemet känns inte helt tillfredsställande. har jag noterat att är beredd att göra rätt stora förändringar enligt den rapport som man lämnade till regeringen så sent som . Jag ska ge ett exempel. föreslår bland annat att endast föreningar med betalande medlemmar ska ha rätt till bidrag. är medlemsavgift inte obligatorisk, och en kan därmed bedriva verksamhet helt med hjälp av statsbidrag. Det känns inte precis som det engagemang som har vuxit fram bland unga människor. Det intressanta med flera av förslag är att de ligger tämligen väl i linje med vad själv föreslår. tycker till och med att det bör utredas om det offentliga bör få rätt att kontrollera organisationernas medlemsregister, vilket har ansetts stå i strid med regeringsformen. Slutligen vill jag ta upp en fråga som vi moderater har tagit upp tidigare. Det gäller de ojämlika villkor som finns mellan olika föreningar, där till exempel idrottsföreningar inte behöver betala sociala avgifter för sina ledare på ersättningar upp till ett halvt basbelopp . Det måste däremot de föreningar som är engagerade inom ungdomskulturen. Detta har vi moderater tagit upp i vår ungdomspolitiska motion, och vi har också en reservation i det ärendet i betänkandet. Självklart måste samhället stå neutralt. Kulturföreningar ska ha samma villkor som idrottsföreningar. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. Jag står även bakom övriga reservationer där finns med. 7 (): I min generation gick vi med för festernas skull. Sedan blev några av oss politiker. Detta uttalande har tillskrivits statsminister och lär avslöja den egentliga orsaken till hans engagemang i . Vi folkpartister är dock övertygade om att tid i SSU gav honom mer än bara glada fester, vilket i och för sig inte är något fel. Vi är framför allt säkra på att de politiska ungdomsförbunden generellt sett bedriver en viktig verksamhet för att samla, skola och slussa in framtida generationer i politiskt engagemang och ansvarstagande. Många politiska och ideella organisationer bidrar till förståelse för demokrati och dess uppbyggnad, men de politiska ungdomsorganisationerna har en särställning när det gäller att väcka partipolitiskt intresse och delaktighet hos unga människor. En levande demokrati behöver politisk mångfald. Offentligt stöd till politiska partier och politiska ungdomsorganisationer är en förutsättning för att de ska ha en chans att verka på jämlika villkor. De politiska ungdomsförbunden har två övergripande uppgifter. Den ena är att vara partiets länk till ungdomar och erbjuda politisk information och dialog med landets skolelever. Den andra är att utgöra ett forum för unga människor som vill engagera sig politiskt och att kreativt stimulera till aktivt deltagande i samhällsdebatten. För att klara dessa uppgifter måste organisationerna få möjlighet att bygga sin verksamhet utifrån egna ambitioner och förutsättningar och inte styras av en förlegad syn på politisk verksamhet. Nya sätt att arbeta och organisera sig måste uppmuntras. Därför bör det nuvarande stödet till de politiska ungdomsförbunden bytas ut mot ett system som underlättar frihet och flexibilitet i verksamheten. Stödet till de politiska ungdomsförbunden bör utgå från den mandatfördelning som partierna har i . Ett sådant system tillämpas redan i . Dagens bidragssystem till politiska ungdomsorganisationer har blivit omodernt då det i huvudsak är uppbyggt efter medlemsantal och har en starkt reglerad och förlegad organisationsstruktur. Ett bidrag beräknat efter antalet medlemmar säger ingenting om verksamheten. Antalet sammankomster ska inte vara avgörande om målet med verksamheten uppnås. Dagens bidragssystem ser enbart till kvantitet, inte till innehåll. En annan aspekt på nuvarande bidragssystem är kontrollen av de organisationer som tar emot bidragen. Dagens bidragssystem bygger på de politiska ungdomsförbundens medlemsantal. förhindrar grundlagens anonymitetsskydd en kontroll av medlemsregistret. Anonymitetsskyddet är en central del av demokratin. Politiska organisationers medlemsregister måste också i fortsättningen vara skyddade från intrång från stat och myndigheter. Även detta talar starkt för ett förändrat bidragssystem som går att utvärdera och som inte frestar till missbruk i form av friserade medlemssiffror eller fusk med medlemsantal. Det behövs ett nytt system för stöd till de politiska ungdomsförbunden på såväl riks- som landstings- och kommunnivå. föreslår därför att de nuvarande bidragen på riksnivå ersätts med ett mandatbaserat bidragssystem med en grundnivå som lägsta belopp. Då flera ungdomsförbund står utanför bidragssystemet är det angeläget att detta system införs omgående. Varje politiskt ungdomsförbund behöver en organisatorisk bas för att nå ut med information riktad till unga människor och för att ha möjlighet att ta sig an de erbjudanden som de får om skolinformation. Ett mandatbaserat bidragssystem med en grundpott är mer rättvist och svårare att missbruka. ger det organisationerna möjlighet att planera sin verksamhet för längre perioder i taget då mandatperioder som bekant är . Den administrativa kostnaden för , som är den myndighet som ska betala ut bidragen, borde rimligtvis kunna minska. Det är i dialogen och mötena med skolelever och andra ungdomar som demokratins ideal måste förankras. Det är just detta ovärderliga demokratiarbete som motiverar de politiska ungdomsförbundens offentliga bidrag. Detta arbete måste uppmuntras och få rättvisa och långsiktiga förutsättningar. Jag står bakom samtliga reservationer men yrkar bifall till reservation nr 3. 8 (): Jag ska ge några bilder av hur vi kristdemokrater ser på ungdomspolitiken generellt och varför vi behöver en nationell ungdomspolitik. Sedan ska jag också gå in på styrelses framställning. Att vara ung är att gå igenom en speciell fas i livet. Det är många vägval som ska göras som får stor betydelse för fortsättningen av livet. En del av de här vägvalen kan upplevas svåra och ångestladdade, men för de allra flesta är det här en period i livet som är spännande, utmanande och fylld med framtidstro. vet vi att väldigt många unga läser vidare. Fler än någonsin åker utomlands för att plugga eller för att bara resa runt och möta nya människor och nya kulturer. vet vi också att det finns vissa gemensamma problem och utmaningar om vi tar ungdomar som grupp, även om jag inte är så intresserad av att klumpa ihop individer. Exempel på sådana utmaningar och bekymmer kan vara bostadsbrist. Man har en svagare ställning på arbetsmarknaden. är det väldigt svårt att få jobb. Man har brist på pengar samt bekymmer med val och utbud av utbildningsplatser. Det är mot den här bakgrunden som vi kristdemokrater ser det som motiverat att det finns en nationell ungdomspolitik som ska mynna ut i och bidra till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation. Den ska också föreslå åtgärder för att öka medvetenheten och stärka ungdomars roll i samhället. och utvecklades ungdomspolitiken. Vi kunde se en tydlig milstolpe i utvecklingen av en samlad ungdomspolitik under den borgerliga regeringen . bildades och reglerna för bidrag till ungdomsorganisationerna blev mer målstyrda, nationella riktlinjer antogs, en utredning om ungdomars levnadsvillkor tillsattes, en återkommande studie av ungdomars värderingar påbörjades och en samlad ungdomspolitisk proposition lades fram för . För oss kristdemokrater var det här ett viktigt och prioriterat arbete i regeringen, och det är så också i . När vi nu ska behandla styrelses framställning angående statsbidrag till ungdomsorganisationerna är det ett par områden som jag och vill lyfta fram. Med anledning av den debatt som varit och de uppgifter som har framkommit, som handlar om fusk med medlemsantalet inom framför allt politiska ungdomsorganisationer, har kravet på att kunna kontrollera dessa uppgifter med all rätt stärkts runtom i samhället och även utifrån en politisk nivå. Det kan vi också se i styrelses framställning. Den fråga som då uppstår är: Hur möjligt är det att kontrollera detta med hänsyn till de gemensamma krav vi har på att inte kränka integriteten?