prot · GT0973 · 2006-02-15 00:00:00 — Vi behöver för att visa vår lojalitet med gå med i Nato. Är det verkligen militär styrka som är svaret på dagens frågor? Är det krig mot terrorismen, som kallar det? Kan man verkligen lösa problemet med terrorism med rå militär styrka? Är det demokratiseringen i som vi tvingar fram med militär styrka? Kan det problemet vi har med Muhammedkarikatyrerna lösas med militär styrka? Dagens frågor har helt andra svar. Det som och ropar efter är svar på frågor som fanns sedan. Jag är fascinerad över att ingen i den här debatten har tagit upp det som jag tycker är det mest självklara svaret på Muhammedkarikatyrerna och demokratiseringen i . Det är medlemskap i unionen. Låt mig förklara hur jag tänker. Vad är en stormakt? Vad är definitionen på stormakt? Det måste rimligen vara möjligheten att påverka andra länder att göra förändringar och att anpassa sig efter det som stormakten vill. Har med sin militära styrka varit framgångsrikt i detta? Har demokratiseringen i tagit den fart som vi alla hoppas på med hjälp av militär styrka? Har vi i EU som världens största handelsblock med en intern marknad, med mänskliga rättigheter och demokrati som grund, lyckats påverka vår omvärld? Har vi lyckats få länder att ändra sig? Vi har fått tio nya medlemmar i som har genomgått en enorm reformprocess för att kunna bli medlemmar. Vi har en lång rad av länder som vill vara medlemmar av Europeiska unionen. EU:s attraktionskraft bidrar till förändringar. Den utvidgningen måste fortsätta. Jag hälsar med glädje deklarationens tydliga besked om att har ett medlemskapsperspektiv. Jag hälsar med glädje att det finns ett stöd i utrikesutskott för ett medlemskap för . Jag kan svårligen hitta något bättre svar till dem som tror på att detta är civilisationernas kamp och till de extremister och fundamentalister på båda sidor som försöker använda Muhammedkarikatyrerna till att blåsa upp en strid. Vi måste visa omvärlden att vi inte är en klubb utan att är hjärtligt välkommen som medlem av Europeiska unionen. Med denna attraktionskraft och den öppenheten förändrar vi vår omvärld. EU har betydligt större möjligheter att påverka och än någonsin kan göra med sin militära styrka genom vår positiva attraktionskraft. Jag säger det igen: Jag är förbluffad över att så många i denna debatt har varit så förblindade av den militära styrkan som svar på dagens frågor. kastade ur sig en fråga som jag måste ärligt säga inte precis är en tiotusenkronorsfråga att svara på. Kommer att gå ur EU om och kommer in i regeringen, eller kommer Socialdemokraterna att ta ur EU nästa mandatperiod? Jag kan här garantera att Socialdemokraterna inte sätter sig i en regering nästa mandatperiod om det finns ett krav på att vi ska lämna Europeiska unionen. Det är klockrent. Skriv ned det i protokollet, och kom ihåg det. Vi socialdemokrater kommer inte att medverka i en regering som gör att lämnar Europeiska unionen. har fortfarande att svara på frågan som jag ställt . Hon har här vurmat över Natomedlemskapet och hur lojaliteten med ska visas genom att vi ska gå med i denna organisation. Ska vi gå med i Nato nästa mandatperiod eller inte? Om detta är en oerhört viktig och avgörande fråga för , sätter man sig då i en regering som inte kommer att driva kravet på Natomedlemskap? I sådana fall har det bara varit munväder från . Då är ju inte Natomedlemskapet en så oerhört viktig fråga som det framställs i den här debatten. Vi behöver besked om det. Det är oerhört väsentligt att vi vågar ställa frågorna om hur vi ska hantera de hot som vi ställs inför . Jag tror att de flesta i utrikesutskottet, där vi haft de här diskussionerna, faktiskt inser att svaret på de frågor som vi möter inte är militär styrka och Natomedlemskap utan någonting helt annat. Det handlar om att utnyttja vårt bistånd på rätt sätt. Det handlar om att främja demokrati, att stödja förändringen i och i men inte genom militär styrka utan genom det vi har, de verktyg vi har och att använda dem. En annan del som vi haft en diskussion om här och som vi faktiskt väntar svar på är biståndsnivåerna. Som utrikesministern har sagt vill de två största partierna i alliansen ha Natomedlemskap, och det största partiet i alliansen vill inte ha de biståndsnivåer som och vill. Vad är det som gäller? Efter mig på talarlistan kommer och . Dessa två skrev en alldeles utmärkt artikel om behovet av att uppnå enprocentsmålet i biståndspolitiken. Naturligtvis är frågan till och : Vad är det som gäller? Kan ni tänka er att ha ert respektive parti med i en allians som inte når upp till enprocentsmålet? Det sista jag vill beröra är påhopp på mig angående uttalanden i . Hon säger att jag höll med om det mesta som sade om Nato, och det stämmer. Det talade om var att Nato hade förändrats, att Nato gör goda insatser i FN-ledda operationer, att deltar med soldater vid olika Natomissioner och så vidare. Redan , när hon var utrikesminister, sade att vi ska samarbeta med Nato om allt utom vad gäller artikel 5 om ömsesidiga garantier. Inget nytt under solen således. Det var det jag talade om för och sade: I många stycken kan jag hålla med om det du säger. Men, tillade jag, du har missat själva knorren i ditt anförande. Är för eller emot ett Natomedlemskap nästa mandatperiod? Den frågan har vi ännu inte fått något svar på. 23 () replik: Du frågar om Nato. I en borgerlig regering ingår fyra partier. Alla de fyra partierna måste vara överens om att gå med i Nato. Uttryckt på annat sätt har varje parti i en borgerlig regering vetorätt i denna fråga. Så måste det vara, och så var det i viktiga frågor förra gången som det var en borgerlig regering. Sedan talar om den positiva attraktionskraft som EU har på , och andra. Jag håller helt med om det. Men, , den positiva attraktionskraften har du inte kunnat förklara ens för de två samarbetspartier som ni stöder er på och vars stöd regeringen vilar på. Inte ens på den punkten, som för dig är så uppenbar, har du lyckats övertyga dessa som på kongress efter kongress fattar beslut om att ska gå ur Europeiska unionen. Lycka till med det först innan du försöker läxa upp andra om vad splittring och enighet är för begrepp! 24 () replik: lyfter fram frågan om EU-medlemskap. Kan vi säga att på något sätt har halkat efter i vårt EU-engagemang? Nej, allt det ni skriver i alliansens rapport om vad gör i EU och att vi borde göra mer är egentligen bara munväder. Ni kräver mer och mer, men de praktiska förslagen från de borgerliga lyser totalt med sin frånvaro. har varit ledande inom EU i att bedriva arbetet med styrkor i samband med militära insatser och när det gäller den civila sidan. Vi har haft otroligt många engagemang inom Europeiska unionen där vi har varit lyckosamma. Det gäller också det konstitutionella fördraget och förändringar i det vad gäller miljö och jämställdhet och så vidare, det vet . Frågor om EU och och får du ta med dem. Vi har under den här mandatperioden i regeringsställning faktiskt lyckats att klara av att bedriva ett bra EU-samarbete, som vi är stolta över. Jag noterar att redan nu börjar tala om vetorätt och om att man måste komma överens i alliansen. Det väl inte riktigt för att det blir ett fantastiskt bra samarbete i en borgerlig regering om det är så man hanterar sina samarbetspartier. 25 () replik: Det handlar om respekt för de olika partier som ingår i en regering. säger att frågan om och tal om EU-utträde får jag ta med dem. Men ni sitter ihop, och det är därför som frågan är intressant. Socialdemokraterna stöder sig på partier som vill gå ur EU. Efter att ha suttit i vill jag hävda att detta stöd har inneburit att Socialdemokraterna har blivit mera passiva, frånvarande och splittrade både i frågor som kommer upp i , det vill säga EU-politik, och som en opinionsbildande kraft i . Ni är ett kraftlöst parti i Europafrågorna. 26 () replik: Jag undrar var vi kan hitta argumenten och fakta för det senaste du sade om att vi är kraftlösa i europeisk politik. träffade , som är generaldirektör för utrikespolitiken inom EU, och han framställde i ett föredrag vid som ett föregångsland i att driva frågor i EU och vara väldigt lyckosamt. Det är väl snarare detta som debatten i handlar om: Hur kan ett litet land som ha ett så stort inflytande? Det som säger stämmer inte. Jag förstår att du oroar dig över och i en kommande regering, men det gör inte jag. Vi går till val på en socialdemokratisk politik, och vi söker mandat för en socialdemokratisk politik. För de väljare som tycker att det är bekymmersamt med och finns ett väldigt enkelt alternativ: Rösta på Socialdemokraterna så får ni en socialdemokratisk politik. Du söker mandat för att vara i en allians av fyra partier. Det gör inte vi; vi söker mandat för en socialdemokratisk regering. 27 () replik: talar om rå militär styrka. Jag vet inte vem som står för att vilja ha någonting sådant. Sedan kan man inte komma ifrån att i den utrikespolitiska deklarationen ändå finns en viss tilltro till militär styrka. Man kan där läsa att svenska militärer gör avgörande insatser. Det har gång på gång lyfts fram av utrikesministern hur duktiga vi är på att skicka militärer och att vi fortsättningsvis är beredda att göra det, om jag uppfattat saken rätt. Tillvita inte andra partier här att ha önskemål om rå militär styrka! sade att han var förvånad över att medlemskap inte har tagits upp. Det är jag också. Jag är dessutom väldigt förvånad över att det i den utrikespolitiska deklarationen står så lite om just . Det står: aktiva förespråkande av ett turkiskt medlemskap har givit gott resultat. Berätta om resultatet, ! 28 () replik: Det är helt riktigt så att det behövs militär styrka för att göra fredsskapande insatser, fredsbevarande insatser, fredsfrämjande insatser och så vidare. Det är jag en av de största anhängarna av. Problemet i den utrikespolitiska debatten tidigare var att främst ställde frågor om demokratisering i , om Muhammedkarikatyrerna och om terrorism. Svaret på alla de här frågorna var ett Natomedlemskap, att vara lojal med och så vidare. Det var det jag poängterade. Svaret på de frågorna är inte militär styrka. När det gäller att skapa förutsättningar för utveckling och säkerhet i ett land krävs det naturligtvis militära resurser. Om det är något land som har vetat om det är det väl , som har haft av sin befolkning ute i olika FN-ledda operationer. Det är inget annat land som kan skryta med sådant. Det är fullständigt klockrent. När det gäller det turkiska medlemskapet är det väl ingen tvekan om att har haft en stor betydelse. Vi har varit de som tydligast har markerat för turkarna att vi inte har några problem med att blir medlem i Europeiska unionen. Vi vill inte ha EU som en klubb, men måste uppfylla alla kriterier och uppnå det som EU ställer som krav. 29 () replik: Såvitt jag förstår är alla partier här i överens när det gäller medlemskapet, men det är inte detsamma som att vi har kommit därhän att EU accepterar att se som ett medlemsland, och det är väl det som är intressant. Om vi sju partier här i kammaren är ganska överens om att det är viktigt att få med som ett lås mellan och gagnar ju det inte förrän EU är med. Jag tycker man ska kalla det för resultat när vi har med oss EU. Och där kan jag med en gång ärligt säga att det finns partier som vi vanligtvis samarbetar med som har en inställning utifrån sin maktposition, exempelvis CDU, som jag inte alls känner mig särskilt allierad med. Jag vill bara ha sagt att kan verkligen inte känna sig säkert på medlemskap som situationen är i EU . 30 () replik: Jag hann inte färdigt förut. Vi har ju påverkat att göra stora framsteg som gör att det är lämpligt som medlemsland. Vi fortsätter att stödja dem i den processen. Sedan kan jag kvittera vänligheten från . Det finns också socialdemokratiska partier i som långt ifrån anammar samma hållning som jag har när det gäller turkiskt medlemskap i unionen. Jag är, som du, oerhört oroad över den inträngda närsynthet som Europeiska unionen har när vi kritiserar utvidgningen för de problem som vi har. Det finns väldigt många nu som använder Muhammedkarikatyrer och de ekonomiska problem som länderna har för att rikta strålkastarljuset mot och säga att de aldrig får bli medlemmar i unionen. Jag understryker att vi har sju partier i riksdag, och i utrikesutskottet är alla överens om att det är väsentligt med ett medlemskap för för att EU ska nå ut. Vi ska inte ha några skarpa gränser. Jag är glad över det säger. Jag tycker att vi ska fortsätta att ha det samarbetet för att påverka dina partikamrater men också mina partikamrater i för att vinna den här fajten, för den har oerhört stor betydelse. 31 i (m) replik: Om utrikesutskottets ordförande hade varit med under hela debatten hade han hört att jag själv har funnit ytterligare skäl för att understödja medlemskapsförhandlingar med EU just när vi diskuterade dessa olycksaliga Muhammedkarikatyrer. Jag är glad över den energi som Socialdemokraterna nu lägger på . Så har det inte alltid låtit. Men på samma sätt som när borgerligheten stod upp för friheten och självständigheten i har också Socialdemokraterna tagit vid. Det tycker jag är bra. Vi får en mängd påhopp. Jag har inte slagits för en militarisering. Men, , tycker du att vi ska säga nej om nu FN ber om att ska ställa upp med internationell trupp i en mission i och ? Slutligen kan jag lova en sak om borgerlig EU-politik ja, jag kan lova mycket mer och det är att vi aldrig kommer att svika dissidenterna på och att vi inte tänker ta speciella hänsyn till den fruktansvärda regimen i . 32 () replik: Jag ber om ursäkt, , om jag inte var närvarande i kammaren just när du lyckades nämna medlemskap i unionen. Som ni hör är jag något förkyld, och dessutom fick jag lite influensa av mina barn när jag var hemma . Jag hoppas att ni har förståelse för att det var lite svårt att sitta här i . Jag tycker inte att man på något sätt kan säga att Socialdemokraterna har varit långsamma när det gäller det turkiska medlemskapet. Det är snarare så att vi har varit ledande i den diskussionen och påtalat för att det inte handlar om huruvida de kan bli medlemmar utan om när de kan bli medlemmar. framställdes ju i turkiska medier som fiende nr 1 när det gällde medlemskapet, men det berodde på ett missförstånd. Vi var egentligen de främsta vännerna till . Vi påtalade vad de behövde göra när det gäller mänskliga rättigheter, tortyr, dödsstraff och annat för att bli medlemsfähiga. Och det har gått upp för turkarna att man kan lita på . Alla partier är överens. Den socialdemokratiska regeringen talade sanning när den sade vad som behövde göras. Det ska inte ses som något slags missunnsamhet mot dem. 33 i (m) replik: Vi ska kanske inte ägna tiden åt historiska oförrätter. Det kanske inte är så att alltid har sett som sin bästa vän, men det skedde en omsvängning under ledarskap som jag har all anledning att välkomna. Det viktiga nu är att blicka framåt, att se till att kan uppfylla de stränga krav som EU ställer på medlemskap och att vi fortsätter den enighet som vi åtminstone har i den här frågan när det gäller att EU skulle bli bättre med som medlemsland. Vi har allt att vinna på att understödja den reformprocess som pågår. 34 () replik: Det sista jag skulle vilja säga när det gäller har utrikesminister redan berättat om, nämligen att vi är beredda när kravet kommer på att sända militära styrkor till . har ju också varit med på sammanträden som vi har haft där vi har diskuterat de strategiska övervägandena om var någonstans i ska kunna bidra med militära trupper. Där har bland annat nämnts, mycket beroende på att du också har lyft upp det. Vi är fullständigt beredda att göra detta den dagen som det är lämpligt. Sedan har Socialdemokraterna en lång tradition av att stödja de demokratiska krafterna i olika delar av världen. Vi har gjort det i när det gäller apartheid. Vi gör det i till exempel. Vårt studentförbund gör ett fantastiskt arbete där. Vi gör det i där vi stöder demokratiaktivister. Vi stöder till exempel demokratiaktivister på tillsammans med . Vi har en lång tradition av det, och det kommer vi att fortsätta med. Vi slåss för demokrati, frihet och mänskliga rättigheter. 35 (): Moderat utrikes- och biståndspolitik innehåller åtaganden om att arbeta för fred, säkerhet och avrustning, utveckling och fattigdomsbekämpning, miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, demokrati, god samhällsstyrning, skydd för särskilt utsatta och om att speciellt arbeta för att behandla behov. Fredsbevarande insatser är mycket viktiga för att skapa säkerhet i fattiga och konfliktdrabbade länder. Säkerhet är grundläggande för demokratisk utveckling och ekonomisk tillväxt som vi vet ger välstånd. Bland finns det en stor insikt om behovet av en bredare ansats för långsiktig hållbar utveckling tillsammans med fattigdomsbekämpning där även säkerhetsrelaterade och militära kriterier och insatser är inkluderade. Flera säkerhetssektorreformer har beslutats och kunnat definieras som utvecklingsbistånd. Vi välkomnar den här utvecklingen och menar att det är nödvändigt med en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt för att med kraft kunna bekämpa fattigdomen i världen. För svensk del innebär det till exempel att tydligare och mer öppet stödja reforminriktade krafter i utvecklingsländer. Det gäller inte minst i delar av där vi nu i flera länder kan se början till reformer för demokrati. har tillsammans med andra länder bidragit till flera internationella insatser i olika konflikter, inte minst i där vi beslutar om fortsatta insatser . De här insatserna behöver utökas med kraftfulla ansträngningar när det gäller konflikthantering och medlingsuppdrag. är ett annat tydligt exempel där det behövs både militära insatser och tidigt bistånd. Vi har utökat våra svenska militära insatser i som det också nu är ett av de länder som är störst mottagare av svenskt bistånd. Biståndsstrategin går ut på att bygga samhällsstrukturer, öka handeln och bidra till demokrati, för att nämna några viktiga delar. Det är tragiskt att inte svensk militär och svenskt bistånd kan samarbeta bättre, även om det gäller var och en med sina delar. Det är inte så att de inte vill, utan de tillåts inte ha ett samarbete av den . Dörrarna mellan Sida och Försvarsmakten är stängda . Det är något vi vill ändra på, eftersom det är mycket tydligt hur viktigt det kan vara med effektivt bistånd tillsammans med militära insatser sida vid sida i tidiga skeden av återuppbyggnad av ett land i konflikt. enades världens ledare på om åtta mätbara mål för att minska fattigdomen i världen. De här målen ska vara uppnådda . Det är ett ansvar för alla länder som har skrivit under millenniedeklarationen. Den har också fått uppslutning från i stort sett alla världens regeringar. Men enligt en ny rapport från WHO går utvecklingen i vissa regioner tyvärr rakt åt motsatt håll. Därför är det viktigt för oss att vända trenden när det gäller bättre hälsa, och då tänker jag framför allt på hiv, när det gäller miljö och när det gäller utbildning för alla barn. Det är viktigt att vi förbättrar detta i de utvecklingsländer där det nu går bakåt. Då krävs det mer biståndsresurser från alla givare i den rika världen för att målen ska kunna uppnås i verkligheten. lever över 40 miljoner människor med hiv eller aids. Den här sjukdomen, tillsammans med tbc och malaria, är det största hindret för utveckling i många länder, och det måste vi motverka med stor kraft. finns av svensk erfarenhet av offentligt bistånd i både positiv och negativ bemärkelse. Tyvärr upplever jag att det finns en ovillighet bland många att erkänna de brister som finns och de misstag som görs och dra lärdomar och erfarenheter från dem. Det bistånd som går till regimer som gör sitt folk fattigare hamnar i bakgrunden utan att vi för någon kritisk diskussion om hur vi kan förändra och förbättra. I världens 22 , med 300 miljoner invånare, ligger demokrati och ekonomisk frihet fortfarande väldigt långt efter. Här har påpekat tre stora underskott: för lite frihet, för lite jämställdhet och för lite kunskap. Det här tillsammans med i många fall svagt rättsväsende och avsaknad av mänskliga rättigheter gör att det är en lång väg till demokrati. Det är också en stor grogrund för terrorism. handlar det om människor som är förtryckta och frustrerade. Det har vi sett med all tydlighet angående Muhammedbilderna. De här människorna lever i diktaturer, har ingen yttrandefrihet och ingen rätt att uttrycka sin åsikt. Det är många unga som växer upp på det sättet. Kan vi då genom vårt bistånd bidra till att öka demokratin, till att öka dialogen mellan imamer, rabbiner och biskopar och se till att folk kan leva sida vid sida oavsett religion tror jag att vi har tagit ett stort steg framåt, både när det gäller att öka respekten för mänskliga rättigheter och när det gäller att bekämpa terrorism. Det här är ett annat sätt än att bara använda militär till att bekämpa terrorism. Där håller jag verkligen med om att det inte är rätt sätt. sker det en kraftig ökning av regeringens biståndsanslag. ökar anslagen från 14 till 28 miljarder. Från moderat håll höjer vi av detta, och det är viktigt att påpeka att det inte är en sänkning, som alla vill framhålla. Vi höjer från 14 till 22 miljarder. Sammantaget är de multilaterala och bilaterala bistånden ungefär lika stora. Det samlade biståndet som lämnas via multilaterala organisationer genom UD och Sida uppgick till 10,4 miljarder, och det bilaterala var 9,6. Sida har samarbete med 120 länder, där vi gör flera tusen olika insatser. Det gäller i , , , och . Det sträcker sig också över olika tidsperioder. Enligt 2005 är antalet projekt som bedrivs och antalet anslag som ges bilateralt fortfarande alldeles för stora, och det är svårt att skapa sig en bild av verksamheten. Man rekommenderar att blir bättre på att fokusera och prioritera såväl geografiskt som sektorsvis. Relativt sett medför också bredden av projekt att det finns mindre finansiella och administrativa resurser för de mer strategiska och långsiktiga biståndsinsatserna. Regeringen behöver också förenkla och förbättra öppenheten och effektiviteten i genomförandet av politik för global utveckling, PGU, som vi kallar det, och reformera sättet att mäta resultat för en mer resultatorienterad biståndspolitik. Även pekar i en rapport på behovet av en mer resultatorienterad biståndspolitik. Man konstaterar att ökande biståndsram tillsammans med den nya politiken för global utveckling ställer nya krav inom områdena normgivning, finansiering, kooperativ styrning och rapportering för att kostnadseffektivt kunna verka för minskad fattigdom. Dessutom saknar man en sammanhållen mål- och ekonomistyrning för att ge bättre förutsättningar för Sidas verksamhet och öka insyn. Det upprättade internationellt utvecklingssamarbete, som ska analysera och utvärdera bilaterala och multilaterala bistånd, är ett steg i rätt riktning. Denna utvärderingsmyndighet kan förhoppningsvis bidra till en självständig och öppen granskning av hur svenska biståndspengar används och vilka effekter de fått i mottagarländerna. Men som läget ser ut just , måste jag säga att bara det faktum att det här har upprättats visar också att regeringen är väl medveten om att det försvinner miljoner i korruption. Att regeringen i det läget, trots detta, tillför så många ytterligare miljarder och gör en fördubbling av biståndet ökar risken för ytterligare korruption. Jag tycker att det är en oförsvarlig användning av svenska folkets skattepengar. 36 () replik: Frågan handlar egentligen om biståndsinsatser och militära resurser. När jag läser alliansens utrikespolitiska rapport är det några områden som jag har svårt för. Det är till exempel Natovurmandet och biståndsnivåerna. Men sedan är det också det här väldigt finliriga språket, att vi ska använda mer biståndspengar för att finansiera militära resurser. Jag är medveten om att det ibland krävs militära resurser för att skapa en möjlighet till ökad säkerhet och för att biståndsarbetet över huvud taget ska fungera.