prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — I detta stöd ingår ett statligt flygplatsstöd och upphandling av trafik till ett antal orter i landet. På många håll spelar dessa en viktig roll för kontakterna mellan storstadsregionerna och övriga delar av . Även av arbetsmarknadsskäl är det nödvändigt med flygförbindelser mellan olika regioner och deras omvärld då detta vidmakthåller eller ökar näringslivets förutsättningar att skapa en ökad tillväxt. bör således leva upp till en väl fungerande flygtrafik i enlighet med det transportpolitiska målet. Staten måste därför ha en långsiktig syn på de regionala flygplatserna och skapa sådana förutsättningar att de kan konkurrera på likvärdiga villkor. Miljöaspekter bör alltid finnas med i resonemanget även avseende flygtrafik. Den flygskatt som den förra regeringen aviserade gav inga som helst incitament till en förbättrad miljö vid flygtrafik. Den syftade i stället till att minska flygtrafiken som sådan. Därför har den nuvarande regeringen stoppat förslaget. Om miljöstyrande avgifter ska användas ska de med fördel kunna ge någonting tillbaka till dem som arbetar med förbättrad miljö för flygtrafiken, exempelvis genom att premiera bränslesnåla plan, ekolandning och annat som förbättrar miljön. Det är också av konkurrensskäl angeläget att vidtar sådana åtgärder samordnat med övriga länder inom EU för att inte slå undan benen på näringen i . Jag vill även säga några ord om IT. Målet för IT-politiken är att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. De tre delmål som preciseras i budgeten bidra till förbättrad livskvalitet och förbättra vardagen för människor och företag, främja hållbar tillväxt samt ha en god fysisk IT-infrastruktur är angelägna. Det finns många insatser på området som är värda att nämnas. Jag tar upp några av dem. Ett handlar om det uppdrag som PTS har för att ta fram en strategi för att tillhandahålla tjänster till funktionshindrade inom myndighetens ansvarsområde för att uppnå de handikappolitiska målen, vilket jag tycker är lovvärt. Ett exempel på det är utvecklingen av talboken med strömmande läsning med hjälp av IT samt utvecklingen av ett digitalt distributionssystem för läshandikappade. I pågår ett arbete för att se över frekvenskanaler för hörselhjälpmedel som är harmoniserade, vilket ger fördelar för såväl användare som tillverkare av hjälpmedel. Inom den statliga förvaltningen kan mycket effektiviseras. IT kan vara ett gott hjälpmedel för att förbättra och ge service till medborgare och företag om hur vi ska kunna använda tjänster. En gemensam nationell strategi för IT i vård och omsorg är något som jag, som arbetat inom branschen , bejakar. Här är det viktigt att sätta upp rimliga och vettiga mål för landsting och sjukhus att arbeta efter. IT ska naturligtvis också användas för att främja hållbar tillväxt. Det är även viktigt att handel och sådana tjänster kan få ett utrymme och kunna finnas och fungera på ett bra sätt. Därför är IT och signaturer viktiga att ta fram och få en god standard kring. Sist men inte minst måste vi se till att förbättra standarden för informationsöverföring inom vård och omsorg och på andra ställen. Även jag vill avsluta med att tacka kansliet för dess tjänster, stöd och hjälp till oss ledamöter och önska er alla en god jul och ett gott nytt år. Det är, som talmannen sade tidigare, lite prematurt, men detta är den sista debatt jag deltar i. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det känns skönt att säga det! 152 () replik: sade att miljön ska spela stor roll vid regeringens bedömningar när det gäller transporter. Det är ju bra, men det kanske är svårt att säga något annat, som att miljön inte ska spela någon roll. Sedan fortsätter du, , med att berömma dig av att ni tagit bort flygskatten eftersom den inte hade tillräcklig miljöstyrande effekt. Det kan jag hålla med om. Jag hade föredragit en skatt på flygbränslet, men är vi medlemmar i , och jag antar att inte driver något utträdeskrav och inte heller att ska utöva civil olydnad inom EU. Det förhindrar oss att ensidigt införa en bränsleskatt. Det var därför det blev en flygstolsskatt. Därför undrar jag hur ni i majoriteten tänkt er minska flygsektorns klimatpåverkan. Flyget ökar explosionsartat både vad gäller gods- och persontransporter. Det finns inget transportslag som är mer klimatförstörande per persontrafikenhet, eller hur du än räknar flyget. Hur har ni tänkt göra i stället? Visst ska vi ha gemensamma EU-regler när de väl är på plats, men de partier som ingår i alliansen verkar ju mot detta inom EU-systemet just genom mindre miljöskatter. Hur ska vi göra fram till dess? Har vi inget eget ansvar för det flyg som finns i ? 153 () replik: Det är bra att erkänner att den flygskatt som den förra regeringen lade fram förslag om inte skulle få den effekt ur miljösynpunkt som man kanske hoppades. Det är rimligt att vi inte springer före EU i allt vi gör, för då skapar vi ojämlika konkurrensvillkor mellan företag i och i resten av EU. Det tycker vi inte är särskilt rimligt. Det finns ett miljöarbete i många flygbolag inte minst för att minska kostnaderna för bland annat flygbränsle, som ju är en dyr utgiftspost i det hela. Därmed kan man också minska miljöpåverkan. Man har experimenterat med ekolandning och dylikt, vilket totalt sett ger minskade utsläpp. Det är viktigt att är med och driver en utveckling inom den europeiska unionen så att alla får lika miljöregler, skatter och annat och därmed också hjälper miljön. Däremot tycker jag inte att ska springa före. Vi ska påverka genom diskussion och debatt, inte genom att införa osolidariska konkurrensregler i . 154 () replik: I är man från höger till vänster överens om att man ska ta ansvar. Man tycker inte att det är att springa före, utan man tycker att man påverkar mer kraftfullt om man vidtar åtgärder hemmavid. Där planerar man just nu att fördubbla flygskatten. Det är Labour och Tories överens om. Man menar att effekterna på klimatet är så förfärliga att vi måste ta ansvar för detta. och andra har visat att man något bromsar ökningen av flyget genom den flygstolsskatt som vi var överens om och hade fattat beslut om innan ni rev upp det. Jag har ytterligare en fråga till . Den handlar om SJ:s monopol. I är vi överens om att SJ ska behålla ansvaret för de sträckor där man kör . Ett lönsamt och väl fungerande tågtrafikföretag är en förutsättning för att man ska planera för framtiden och investera i ny rullande materiel. Vi kan se att alla de som har ansvar för kollektivtrafiken, den upphandlade trafiken, här i , inte investerar . Har man inte ansvar för trafiken har man inga medel över att investera. Man planerar för den avtalsperiod man har. Hur går det ihop man talar om miljöaspekter på trafiken som man slår undan benen för ett fungerande tågtrafikföretag? 155 () replik: Som jag ser det är SJ:s monopol ett hinder för att man ska kunna utveckla järnvägstrafiken på ett optimalt sätt och därmed också ett hinder för en bättre miljö. kallar SJ för lönsamt. Just nu är det lönsamt, men det är inte länge sedan vi gav 1,81,9 miljarder i tillskott för att bolaget skulle klara sig över en kris. Om flera företag hade möjlighet att konkurrera också på lönsamma linjer skulle vi få en betydligt aktivare och kanske bättre tågtrafik i än vi har . Ansvaret för tågtrafikföretagen är inte trafiken utan företaget som sådant. 156 () replik: Det senaste replikskiftet visar att detta är djupt ideologiskt. I princip hävdar borgerligheten att alla samhälleligt ägda företag som går med vinst ska säljas. De menar att det är bättre att någon privat ägare tar hand om vinsten än att vi skattebetalare gemensamt gör det. Jag förstår inte den ståndpunkten riktigt. Däremot vill man att de företag som inte går med vinst ska behållas. Detta bevisar då tesen att allt som ägs och drivs offentligt inte är lönsamt. Jag har svårt att moralisera över att vissa offentliga företag fungerar, går med vinst och gör bra saker. Det viktiga är att man lever upp till de mål som ägarna i det här fallet vi skattebetalare har satt upp. Om vi får en sådan utveckling på järnvägssidan som tycks vilja ha finns det en risk att det blir en utveckling som på andra avreglerade marknader, där det till slut i stället blir ett oligopol som styr och ställer. Det har inte alls gynnat det stora flertalet att vi har fått denna stora mängd av olika företag. Dessutom finns en begränsning när det gäller järnvägstrafiken. Vi har de spår vi har. Det är svårt att konkurrera på lika villkor om man ska ta sig fram på samma sträcka och konkurrera om ett spår. Det finns vissa naturliga monopol. Jag har svårt att inte se järnvägstrafiken som ett sådant. Jag uppfattade att hade hand om flygtrafiken. När Moderna transporter kom var det en diskussion om och det blev också en utredning som skulle titta på detta stödet till flygplatser. Man skulle försöka prioritera flygplatser i de landsdelar där man inte lätt kunde utnyttja järnvägar och andra kollektiva trafikmedel. Dem skulle man satsa på i första hand, inom ramen för knappt 100 miljoner. Då kom det mycket kritik från borgerligt håll. ser jag ingenting om detta i budgeten, utom att ni säger att ni ska ge ett tilläggsdirektiv till den pågående flygplatsutredningen. Där vill ni få fram att alla regionala flygplatser ska få likvärdiga villkor. Om man ger alla likvärdiga villkor för till exempel persontransporter, gynnar det då dem som är längst från , och , eller missgynnas de av en sådan inriktning på politiken? 157 () replik: Det är riktigt att det finns en ideologisk skillnad mellan och mig i dessa frågor. sade något om att allt som är offentligt inte är lönsamt. Det är inte så vi säger, tvärtom. Det finns offentliga saker som kan vara lönsamma. Men frågan är då om de ska drivas offentligt eller inte. Där finns det en åsiktsskillnad mellan oss. Flertalet av de företag som drivs i offentlig regi och som det inte finns någon annan samhällsnytta med skulle lika gärna kunna drivas i privat regi. Det kan finnas undantag, exempelvis Systembolaget, som man av hälsoskäl kan tycka inte borde säljas ut. Att man ibland får oligopol beror nog snarare på att konkurrensen inte är tillräckligt bra och att det inte finns tillräckligt bra spelregler för att många företag ska kunna komma in och leva på ett bra och fruktbart sätt. Jag tror att det är viktigt att se över marknaden och skapa förutsättningar för att företagen ska kunna leva. Jag tror inte att järnvägstrafiken skulle missgynnas om vi skapar flera järnvägsaktörer som bedriver trafik i . Det är riktigt att spåren sätter begränsningar, men det är inget som säger att SJ med automatik alltid ska ha de bästa slot-tiderna. Detta är något man kan resonera om. Jag är inte riktigt säker på vad det var för fråga som ställdes om regionala flygplatser. Jag skulle gärna vilja att upprepade den. 158 () replik: Man har ungefär 100 miljoner jag tror att det nämndes 87 miljoner i budgeten att fördela på regionala flygplatser, och man säger att man ska jämställa dem så att de har likvärdiga förutsättningar. Jag hävdar att detta kommer att missgynna vissa flygplatser som ligger långt från de stora centralorterna. Min fråga är: Ni säger att ni ska se över villkoren och att det ska komma nya direktiv ska det då också tillföras nya pengar? Ni kan ju inte använda samma pengar hur som helst. Jag tycker att klargjorde väldigt tydligt det som jag sade i mitt förra inlägg. Ni har som ideologisk grundövertygelse att om det ska finnas offentliga företag så ska de inte gå med vinst. Om de gör det ska de per definition privatiseras så att någon annan kan tjäna pengarna. Det är i princip detta ni säger. På järnvägssidan säger ni nu att ni ska låta andra komma in och konkurrera på de lönsamma delarna, så kan man låta samhälleliga aktörer ta hand om olönsamma sträckor via Rikstrafiken, om ingen annan vill köra dem: Låt privata aktörer ta över till exempel sträckan GöteborgStockholm, sedan får samhället stå för resten. Här finns också en ideologisk skillnad mellan de två blocken i svensk politik. Jag tycker att det är bra att denna skillnad kommer fram tydligt, så att vi kanske kan få en annan ordning när det gäller transportpolitiken inför nästa val. Och hur menar , som är en duktig IT-politiker, att vi med marknadens hjälp ska ordna så att de ungefär så många tror jag att de är i som inte kan vänta sig att få tillgång till bredband ska kunna få det? Eller är det igen vi skattebetalare som via något kommunalt, landstingsägt eller statligt bolag ska gå in och se till att även dessa på den yttersta marginalen ska få tillgång till viktig teknik? Ska marknaden lösa detta, och i så fall på vilket sätt? Det skulle vi i Vänstern vilja veta. 159 () replik: Det är bra att de ideologiska skillnaderna kommer fram tydligt här i kammaren. Det är väl den yttersta anledningen till att vi står här just nu och debatterar. Nej, man kan inte använda samma pengar två gånger. Grundresonemanget är naturligtvis att det på de regionala flygplatserna ska finnas en konkurrenskraft och en möjlighet att bedriva en vettig flygtrafik. På de ställen där man inte klarar detta i glesbygd och på andra platser är det Rikstrafikens uppgift att göra upphandlingar där man skjuter till skattemedel. Det har vi gjort inom andra trafikslag, och det är inget fel att göra det också inom flygtrafiken. Det handlar om ett fåtal orter där man behöver göra sådana förstärkningar. Det är väl statens uppgift att värna medborgarna. Däremot är det inte statens uppgift att driva en massa företag annat än om de behövs för samhällsuppdraget och detta inte kan skötas på annat sätt. Där har vi en skillnad i ideologi. Det vet vi om. Låt mig så hoppa över till IT-frågorna. Om man hade använt en del av de pengar som man plöjde ned i bredband mellan orter där det hade varit kommersiellt lönsamt att lägga ned fibrer och annat till att i stället göra dessa glesbygdssatsningar så hade det funnits mycket pengar över . Tekniken förändras på IT-sidan. Med stormsteg sker nya landvinningar. Hur tekniken kommer att se ut för att garantera bredband även till dem som inte har det är svårt att svara på. Jag tror inte att man ska plöja ned en massa pengar i teknik som kommer att bli föråldrad inom en kort framtid. Det finns möjligheter med satellit och annat att nå glesbygd. Det är väl sådant som utvecklas just . 160 () replik: Jag vill ställa några frågor till . Du säger att det är en väl fungerande flygtrafik enligt de transportpolitiska målen. Det är vi helt överens om. Det är väldigt viktigt. har också ställt frågan: Vad ska de pengarna användas till? Vi fick inte något riktigt besked. Är det så att man ska smeta ut det över alla, eller är det speciellt destinerat till de flygplatser som behöver det? Det är den första frågan. Den andra frågan gäller de 4 miljarderna. Den ställer jag till alla i de politiska partierna. Tycker ni i att kan få sina 4 miljarder, så att det inte bara är som tycker att man ska satsa 4 miljarder på trafiken och vägarna utan även ni andra i regeringen? Det har varit så tydligt under debatter och diskussioner långt innan valet. Det var en enig allians som gick till val. Då glömde man väl de 4 miljarderna vid det tillfället, men det var inte så mycket pengar. De är de två frågorna jag vill ställa först. 161 () replik: Vad gäller flygplatserna handlar det inte om att smeta ut en massa pengar. Det handlar om att skapa villkor som gör flygplatserna konkurrensmässiga på likartade villkor. Det har ingenting att göra med att vi på en del ställen måste använda Rikstrafiken till att upphandla flygtrafik i olika delar av . Jag ser inte någon motsats i detta, tvärtom. Jag går sedan till de 4 miljarderna som efterlyses och som det står om i regeringens budget. Regeringen som helhet och de fyra partier som finns i den står bakom det budgetförslag som föreligger. Vi jobbar i en allians som är enig i väldigt mycket. Vi har inte sagt att vi är eniga till i allting, och vi kommer sannolikt inte heller att vara det. Det är ingenting som minskar vår regeringsduglighet på något sätt, utan det är sådant vi löser inom ramen för alliansen. 162 () replik: Svaret är alltså att i vårpropositionen finns de 4 miljarderna med om och får vara med och bestämma. Vi får se om de andra också vill vara med på det. var mer tveksamt. Jag vill också ställa en fråga om OPS, PPP eller vad ni nu kallar det för. Det nämnde du i ditt anförande. Jag har inte berört det tidigare. Det är som det har sagts tidigare. Antingen bestämmer vi oss för att betala våra investeringar nu eller så flyttar vi dem till framtiden. Min kollega sade att det är BBK, barnen får betala kalaset. Det är lite vad det kan bli. Men man kan också göra på ett annat vis. Det vill jag ställa en fråga om. Man kan också avgiftsfinansiera det så att det privata näringslivet finansierar vägen. Sedan får man betala för varje kilometer man kör, och så man ha någonting elektroniskt eller hur det nu ska avläsas. Man stannar vid bommen, och så betalar man eller för att man har kört dessa eller vad det nu är. Oberoende av om man använder PPP, OPS eller vad ni nu kallar det, ska det finansieras i budgeten. Det man gör är att flytta kostnaderna framåt i tiden. Det är ungefär som när jag lånar på mitt hus. När jag bygger det kostar det 2 ½ miljon att bygga en enkel villa. Då lånar jag också 2 ½ miljon. Sedan amorterar jag av en viss del framöver, och så får jag betala ränta på det. Jag måste då lägga in den i min personliga budget. Likadant måste staten göra. Var ska man lägga in det? Ska det avgiftsfinansieras, eller ska man skära ytterligare i välfärden för att kunna finansiera OPS-lösningarna? 163 () replik: Det handlar om att få tillväxt och välfärd. Jag håller med om att det är väldigt viktigt. Vi kan ta exemplet med huset som vi köper privat. Om vi skulle spara till ett hus innan vi kan flytta in i det skulle nog de flesta av oss inte kunna flytta in förrän vi är redo att flytta till något annat betydligt mindre boende där andra tar hand om oss. Jag tror att det är viktigt att vi där vi tror att det finns samhällsekonomiskt lönsamma investeringar gör dem . Det är viktigt att bygga ut där vi tror att vi kommer att få en tillväxt i landet. Vägar är till för att få tillväxt. nämnde i sitt anförande vägar som inte går att köra på. I hans hemlän har man vägar som under tjällossningen är avstängda och därmed inte kan serva med förnödenheter till fabriker och industrier, tillbaka ur skogen och så vidare. Vi får alltså en tillväxt som inte fungerar. Vi måste se till att få vägar som fungerar där vi tror att det är samhällsekonomiskt lönsamt. På så sätt får vi en ökad tillväxt. Vi får mer pengar att använda till välfärd och annat. På så sätt tjänar våra barn och barnbarn som får betala en del av detta. De tjänar på att vi har en högre tillväxt i och mer pengar att använda till välfärd. Det är min tro. 164 (): Sjöfarten är ett mycket viktigt trafikslag i och en näring som visar på en stark tillväxt. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede av transportkedjan. Sedan det nya sjöfartsstödet infördes kan den svenska handelsflottan konkurrera på lika villkor gentemot andra EU-länders handelsflottor när det gäller löner. Det har inneburit en positiv utveckling för handelsflottan. levereras ett fartyg från varv till svenska redare, och detta medför flera arbetstillfällen. kommer nio nya fartyg att levereras till rederierna i . Genom att ha konkurrensneutralitet när det gäller beskattning av inkomst har många arbetstillfällen stannat kvar i inom sjöfarten och även utvecklats. Det svenska sjöfartsklustret har ökat med ca 50 000 människor och är nu ca 220 000 människor. Tonnagebeskattning av fartyg är ett system som vi i alliansen ställer oss positiva till. Det är bara som ännu inte infört ett sådant system inom den europeiska unionen. lämnade sitt förslag , och förslaget har också varit ute på remiss. Som vi har hört många av mina företrädare i debatten säga hade alliansregeringen , eller , på sig att presentera en budget som innehöll de löften som alliansen gick till val på. Budgeten innehåller ca 30 skatteförslag, vilket visar en imponerande handlingskraft med den korta tid man hade. Många andra skatteförslag, som exempelvis tonnageskatten, fanns inte med i Bankerydsöverenskommelsen eller i alliansens valmanifest men är inte mindre viktiga för det. Vi är många som väntar otåligt på beredningen i och hoppas på en snabb handläggning. Det är bra att regeringen avser att se över de transportpolitiska målen och att detta ska ske genom en dialog med de transportpolitiska aktörerna och förankras väl i hela landet. Utgångspunkten för denna genomgång kommer att vara förbättrade förutsättningar för tillväxt och företagande som trafikslagens negativa miljöpåverkan ska minimeras. I regeringsförklaringen finns angett att man vill stärka skyddet av och andra närliggande havsområden genom både nationella initiativ och ett ökat samarbete med övriga . Regeringen planerar att utarbeta en nationell havsmiljöstrategi för och . Klassningen av som ett särskilt känsligt havsområde och Östersjöstrategin, vars syfte är att eliminera utsläpp av fartygsavfall, är några exempel på verkningsfulla instrument som bör användas i detta arbete. Målet är att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg ska minimeras och vara försumbara . Det är därför positivt att regeringen tillsammans med övriga länder runt deltar i EU:s projekt om sjömotorvägar, som är en del av det transeuropeiska transportnätet och syftar till att förbättra och effektivisera godstransporterna. Ett första projekt med en budget på har inletts. Projektet kommer bland annat att beskriva godsflödena i och hur isbrytningssamarbetet runt kan förbättras. Inom EU behandlas det tredje sjösäkerhetspaketet. En av de frågor som alliansregeringen vill lyfta fram i detta paket är de skärpta kontrollerna av utländska fartyg. är vår transportminister i . Där kommer bland annat förändringar av hamnstatskontrolldirektivet upp på agendan. Vi fick en dragning om detta i utskottet. En säker sjöfart är viktigt för näringen, för de anställda och för miljön. förliste tankbåten i hårt väder utanför . 13 besättningsmän kunde tas upp ur havet av räddningspersonal i helikoptrar. Två besättningsmäns liv kunde dock inte räddas. En avled på sjukhuset ganska omgående, och den andres kropp hittades först . Det var extremt dåligt väder vid förlisningen, och räddningspersonalen gjorde ett heroiskt arbete med att rädda så många som det bara gick, och detta med fara för sina egna liv. ligger Finnbirch med en last av tjockolja och smörjolja ombord. Rederiet redovisade en plan till över hur oljan kommer att tas om hand. kommer tillsammans med rederiet att gå igenom planen för att ta upp oljan på ett så säkert sätt som möjligt. Det är också viktigt att inte vinstmarginalerna blir så små att fartyg trotsar både väder och vind och riskerar liv för att klara sina uppdrag. är ett innanhav. passerar 2 500 fraktfartyg genom , och trafiken ökar. Olyckan med Finnbirch är en väckarklocka om vikten av ökad säkerhet i detta innanhav. Men sjösäkerheten och är också viktig på alla hav, vilket vi i fick uppleva den gångna helgen då fiskebåten från i hårt väder gick på grund på Klåveskär sydväst om och sjönk till botten. Alla fyra fiskarna räddades dock av en lotsbåt, och även helikopter kom till platsen. är en viktig resurs i detta sjösäkerhetsarbete med sin ständiga beredskap. svarade myndigheten för 264 räddningsinsatser, vilket motsvarar av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten. En annan viktig resurs är frivilligorganisationen som med sina 30 000 medlemmar och många frivilliga arbetare gör viktiga insatser för att rädda folk i nöd på haven. Jag tycker det är på sin plats att i en debatt om sjösäkerhet i kammare få nämna denna organisation som har drygt 60 sjöräddningsstationer med över 130 båtar och ca 1 500 frivilliga besättningsmän.