prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Det behöver göras en ordentlig översyn där man kommer med lagförslag och regler. Det finns flera punkter som jag kunde kommentera, men jag har valt att ta upp några där reserverat sig. Jag står självklart bakom alla reservationer men yrkar bifall endast till reservation 1. 143 PER (): I detta betänkande har kammaren att ta ställning till en rad yrkanden som omfattar ett ganska sammansatt beskattningsområde. Här finns skog, friskvård, kapitalbeskattning, ideella föreningar med mera. Om man vill bekämpa arbetslöshet och annat anser jag nog att det hör till det mest fundamentala, till basics så att säga, att vidta sådana åtgärder att de olika branscherna har konkurrensneutralitet. Det är rimligtvis ett grundläggande kriterium. Det kan även finnas konkurrensfördelar med konkurrensneutralitet. Varför tövas och försenas det då så med tonnageskatten, med frågan om yrkesfiskarnas avdragsrätt och så vidare när vi har debatterat detta, rett ut det i kammaren och i enighet fattat beslut om det? Då börjar jag fundera på om det kan bero på att initiativet inte kommer från rätt håll. Man kan få den typen av nästan konspiratoriska tankar om hur det egentligen går till i en regering när det dröjer när det gäller sådana viktiga saker. När vi, alliansen och undertecknad, har besökt till exempel redare i ser vi att det är bråttom. Signalen har redan skickats till dem att det finns en enig riksdag, och ska formerna för tonnageskatten utredas. Och så dröjer det. Jag begriper inte det, och jag vet inte om vi nu under debatten kan få höra skäl till att man dröjer. Och i och med den propositionsflod som väntas får man uppfattningen att det här inte kommer. Vi kanske kan få ett besked . Fåmansbolagsreglerna berör naturligtvis företagandet i hela vårt land, och det är synnerligen viktigt för välståndet. De så kallade 3:12-reglerna, som de ibland kallas, har utretts en rad gånger. Och alla tycks vara överens om att de är komplicerade och att de skapar felaktiga incitament. När man läste den senaste propositionen kunde man också läsa ut att de var till för att hålla tillbaka löner och löneskillnader mellan arbetstagare och arbetsgivare, eller företagare i det här fallet, trots att företagaren ofta agerar som en arbetstagare eller som en anställd i ett litet företag. Det är ibland komplicerat att reda ut vem som är fåmansbolagsägare, och det är framför allt komplicerat att reda ut hur man som fåmansbolagsägare ska bete sig för att få en så rimlig beskattning som möjligt. För de här ändamålen tvingas företagen köpa dyra tjänster av konsulter och revisionsbyråer. Redan det här borde ju göra Socialdemokraterna uppmärksamma på att allt inte står rätt till. Den senaste utredningen, som levererades, om detta fick vi . Den skrevs av de tre vise männen och kom till trettondagen ungefär. Namnen på dem var , och . Utredningen har regeringen formellt sett följt i stora delar genom den proposition som lämnades . Men som alla känner till lämnade dessa tre vise män en stark rekommendation till oss politiker att också hantera förmögenhetsskatten och faktiskt ta bort den. Man påpekade att förmögenhetsskatten är fiskal men att den slår fel och att den leder till en olikformighet i beskattningen av företagande. Alliansens partier föreslår, förutom att vi vill gå betydligt längre vad gäller fåmansbolagsreglerna, att förmögenhetsskatten då avskaffas under nästa mandatperiod. Det är viktigt framför allt ur ett globalt perspektiv. måste kunna attrahera nödvändigt investeringskapital för att kunna rädda svenskt företagande och jobbtillfällen i . Då ska ju inte, så att säga, utländska investerare behandlas bättre än svenska. Så är det faktiskt. Det är en diskriminering som också borde kunna leda till ändrade förslag från regeringens sida. Även när det gäller realisationsvinstbeskattningen har Socialdemokraterna gjort ett misstag. Vi i alliansen anser att en alltför stor del av en vinst nu kommer att beskattas som inkomst av tjänst när den så kallade 5050-regeln slopas. Att detta är fel tycks även inse då man genom ledamoten i ett särskilt yttrande föreslår att 5050-regeln ska slopas successivt. har dock inte kunnat driva frågan eftersom detta inte kunde rymmas inom den statsfinansiella ram som tidigare hade avsatt för ändamålet. Då kan man ju fråga om inte borde ha tänkt på att konstruera den statsfinansiella ramen på ett sådant sätt att en god skattepolitik kunde rymmas inom den. Det kan vara rätt spännande, tycker jag, att titta på de särskilda yttrandena. Det blir ju någon typ av, ska vi säga, redovisning av vad samarbetspartierna, som man artigt kan kalla er, inte har kommit fram till eller inte har lyckats med. Det blir liksom en provkarta på var ni med er politik, där ni i bästa fall har en genomtänkt sådan, inte har fått igenom era krav i en förhandling med Socialdemokraterna. Det är faktiskt spännande. Man skulle nästan kunna föreslå någon form av betygsuppsats, kanske inom ämnet statsvetenskap, 60 poäng eller 80 eller rentav ännu mer. Man skulle kunna gå igenom de särskilda yttrandena och utifrån dem skissa på hur förhandlingarna har gått för de olika deltagande partierna. Det är kanske ett uppslag. Det är rätt så spännande när man nu bläddrar igenom ett betänkande som detta. Alliansens 3:12-politik är gemensam. Vi erkänner att det i nuvarande läge är som att kratta lite grann på Socialdemokraternas bakgård. Vi är inte riktigt nöjda med detta fast vi förbättrar det. Vi sade nej till de försämringar som regeringen föreslog vad det gäller 3:12, och vi sade ja till förbättringarna. Så skulle man kortfattat kunna sammanfatta det. Vår politik är framförhandlad efter ett förhållandevis gediget samarbete mellan, som jag har sagt tidigare, jämbördiga parter oavsett storleksförhållanden inom alliansen. Men får nöja sig med ett särskilt yttrande för att freda sig. Jag vet inte om jag har missuppfattat någonting, men det intrycket får man i alla fall. Vad hjälper ett särskilt yttrande det skulle man, herr talman, kunna fråga om man säljer delar, i alla fall, av ett politiskt livsverk i det här fallet? Och vad hjälper det en företagare som får beskatta hela vinsten, om han ligger under den här gränsen, som inkomst av tjänst? Det kan också vara ett livsverk, inte politiskt men företagsmässigt. Ja, det visas prov på teoretisk klarsyn från , men de levererar lite i praktiken. 144 (): Vi får väl se den dagen när vi gör bokslut över avtryck i alliansens politik. Man kan bara ta en sådan sak som fastighetsskatten, till exempel, fast det ärendet ska inte debatteras . Men så här är det. Vi är ett samarbetsparti. Vi gör avtryck . Vi har framgångar ibland, och ibland har vi det inte. Så är det. Men jag är något slags sann optimist också. Att vi har en politik just , , kanske inte behöver betyda att det är den politiken vi har . Jag tror att man kan förändra saker och ting. Man kanske inte kan förändra allt på en gång, men över vill vi ju ha förändringar. Det är väl det som egentligen är politikens själ, att vi inte är statiska. Just på temat förändringar kan man väl säga att det har gjorts några saker när det gäller företagsfrågor. Även om ni nu klandrar fåmansbolagsbeskattningen har det ändå gjorts någonting. Man kunde ha gjort någonting bättre. Det skriver vi. Det raljerar över i och för sig. Men lyckades vi ta bort arvsskatten, även om vi tyckte att det kunde ha räckt för näringsverksamhet. är den trots allt borta. Vi har fått igenom ökade forskningssatsningar för små och medelstora företag. Man blir helt enkelt stimulerad till att göra den typen av satsningar, och detta har slagit väldigt väl ut. Vi kommer att föreslå ytterligare sådana. Vi tror också att det är nödvändigt och vi har fått igenom det att se över social trygghet för mindre företagare. Vi tror att det är nödvändigt med ökad kreditförsörjning, alltså att kanske inrätta statliga kreditgarantier för mindre företag. Det är en jätteviktig fråga ute i landet, glesbygden. Det finns uppgörelser om att vi måste påskynda arbetet med att minska den administrativa bördan. tycker att det är viktigt att utvärdera vilka effekter medfinansieringen har fått som vi har haft . Vi ifrågasätter sjuklönekostnaderna för mindre företag. Vi tycker att de ska tas bort helt och hållet. Vi vet att de är jättetuffa. Så det finns mycket att göra på företagsområdet. Allting behöver inte vara direkt skatterelaterat. Naturligtvis ska vi debattera det , men det finns också andra saker som får betydelse. Lite av detta tar vi, herr talman, upp i vår reservation nr 2 som jag härmed yrkar bifall till. Vi menar där att i den översyn av både kapital och företagsbeskattning som regeringen säger ska komma är det viktigt att vi ser över en hel del skattefrågor just för företag. Bland annat ifrågasätter vi de reduceringsregler som finns för arbetsgivaravgifterna, de generella reduceringsregler som egentligen tar bort ganska mycket pengar från statskassan. Men det finns ingen utvärdering som visar att detta skulle ha någon direkt påverkan på sysselsättningen. Det var det som var avsikten när det beslutet fattades här i 1997 eller 1998. Avkastningsskatten på pensionssparande är föremål för en utredning just , men vi vet alla här att det är ett exempel på en ganska gigantisk skatteavvikelse med en nivå på . Vi tänker inte föreslå att denna höjs, men det är intressant att detta utreds. Vi har vid olika tillfällen framfört de som vi tycker lite för gynnsamma avdragsmöjligheter som finns vid högre inkomster, alltså avdragsmöjligheter för pensionssparande. Det är också något som måste ses över, likaså något som diskuterades med anledning av det förra betänkandet väldigt mycket, frågan om skatteundandragande och skattefusk. Detta har ett väldigt starkt samband, anser vi, med företagande. Skatteundandragande och skattefuskande företag slår ut seriösa företag. Det finns en stark koppling där. I reservation 11 tar vi upp frågan kring schablonbeskattning. Vi tycker att det faktiskt kan vara en viktig del av förenklingsarbetet. En schablon är en förenkling. Den har också till syfte att motverka skatteundandragande och är väl lämpligast att använda i små företag inom kontantbranschen, till exempel taxi, restaurang eller frisör. Man menar att det skulle uppfattas som att det inkräktar på kravet på rättvis beskattning. Då måste man nog höja blicken lite grann och tänka att en schablon ändå är en schablon. Det finns så många andra positiva saker med en schablonbeskattning. De positiva delarna överväger helt enkelt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 145 PER () replik: Det kan vara bra att koncentrera de här replikskiftena kring några saker för att de ska kunna redas ut. Jag tyckte att det var intressant när förklarade lite grann, herr talman, om framgångar och motgångar i samarbetet. Arvsskatten kom med där som ett exempel på initiativ från regeringen och stödpartierna. Min minnesbild är ganska annorlunda än den verkar ha. Jag undrar om det inte här handlar om att ståta med lånta fjädrar. Kollegan argumenterade ju här om att Vänstern till och med kunde tänka sig att återinföra arvsskatten när vi hade den debatten. I själva var det aldrig någon linje som vare sig Socialdemokraterna, drev att arvsskatten skulle tas bort. Det var ju ett hårt arbete för att helt enkelt pressa ned uttaget på arvsskatten. Där fanns Vänstern med när det gällde till exempel onoterade företag och en del andra direkt orättfärdiga effekter som dåvarande arvsskatt hade, men att summariskt räkna upp arvsskatten som ett av de förslag som ni har drivit och som för företagarnas bästa är borttaget är faktiskt en historierevisionism på skatteområdet som är ganska illavarslande om den nu skulle tillämpas på andra områden. Man kan ställa frågan om tonnageskatt och andra saker: Varför dröjer ni? Varför kan ni inte driva på detta? 146 () replik: Jag sade från talarstolen att har drivit frågan att ta bort arvsskatten på näringsverksamhet. försvann arvsskatten helt och hållet efter en förhandling. Det är ett förtydligande till Per . Något annat har jag inte sagt. När det gäller tonnageskatten kan vi kanske dela den otålighet som flera har gett uttryck för. Jag skulle också vilja att den frågan snart får sin lösning. 147 PER () replik: vill jag inte reta så till den milda grad att tonnageskatt och annat äventyras. Där vill jag önska lycka till och verkligen ge råg i ryggen i förhandlingarna med Socialdemokraterna och . Varken eller jag kan läsa protokollet på förhand, men det intryck jag i alla fall fick var att arvsskattens slopande hamnade i en uppräkning av framgångar från . Det är klart att om du sade det du sade så var det en viss distinktion som jag tycker stämmer mer överens med sanningen. Då ska jag inte driva den frågan mer. Det finns emellertid ministrar och andra, som jag nu befarade, som på något sätt vill ta åt sig äran av att arvsskatten togs bort, som om det var någonting som socialdemokratin eller vänsterpartier över huvud taget drivit . Jag har det i bakhuvudet hur motiveringen stod i budgetpropositionen. Då var det att intäkterna var så pass små att det relativt kostnaderna att ta in skatten inte var värt det. Det var rena pekuniära skäl till att man då tog bort den. Motsvarande argumentering hade hela vänsteralliansen i utredningen. Man försämrade värderingsreglerna till och med för att inte regeringen skulle frestas att ta bort arvsskatten. Det var ju så det gick till. skakas det på huvudet, men det är sanningen. Jag gillar inte skakande när man talar om hur det faktiskt låg till, för jag var där. Jag satt med och gjorde upp med vänsterpartierna i arvsskattefrågan till och med innan alliansen på den borgerliga sidan fanns. 148 () replik: Per , jag var också där. Kanske inte så som Per , men jag var i varje fall där under en del av utredningen. Jag tror att jag väldigt tydligt för protokollet har talat om vilken inställning har i arvsskattefrågan. 149 (): har mig veterligt högst skattetryck i världen. Med fler företag som växer och anställer fler människor minskar de väldigt stora kostnader man har för alla utanför arbetsmarknaden. Skatteintäkterna ökar, och skulle få utrymme för att sänka sina skatter. En sådan utveckling, där konkurrenskraft skulle öka och vårt skattetryck kunde sänkas, vore närmast förfärlig enligt inlägg i den livliga skattedebatten här tidigare. Jag tycker att det vore mycket glädjande med ett folk i arbete, med goda skatteintäkter trots sänkt skattetryck. Våra visioner skiljer sig åt i . I vår alltmer globaliserade värld måste vi sträva efter konkurrenskraftiga villkor. Vi måste behålla våra företag och jobb i . Företagen måste ha möjligheter att konkurrera. Man flyttar allt oftare tyvärr ut . Det här med konkurrenskraftiga och likvärdiga villkor gäller även skatteområdet. Det inser ibland även Socialdemokraterna, även om man inte brukar prata om det före ett val. Vem minns något vallöfte om att avskaffa arvs- och gåvoskatten? Ändå är den borttagen . Det är bra. Den var negativ. Den finns kvar i många andra länder, men och bland annat Socialdemokraterna har agerat, och det är bra. Inför årets val finns inget vallöfte från Socialdemokraterna om att avskaffa den än mer skadliga förmögenhetsskatten. Den är borttagen i de allra flesta länder, men i finns den kvar med starkt negativa effekter. Socialdemokraterna kritiserar alliansens förslag om att avskaffa den lika hårt som man har kritiserat eventuella förslag om att avskaffa arvs- och gåvoskatten. Ändå togs arvs- och gåvoskatten bort. Jag är beredd att liksom i någon tidigare debatt här i kammaren slå vad om att även Socialdemokraterna inser realiteterna i denna fråga och medverkar till att förmögenhetsskatten tas bort efter nästa val. Men före valet gäller hård och skoningslös kritik mot det borgerliga förslaget, inget annat. Lika hård är kritiken av varje borgerlig antydan om målet att få folk i arbete och kunna sänka världens högsta skattetryck. Så är den politiska debatten i landet inför riksdagsvalet , och så har den alltid varit, frestas man att utbrista. Jag hoppas på en saklig debatt om de politiska alternativen i som ligger rätt nära varandra i den politiska mitten inför höstens val, men jag är inte så förhoppningsfull. Ett privat näringsliv som kan expandera är en förutsättning för att nya jobb skapas och därmed för en minskande arbetslöshet. Från och alliansen har vi presenterat ett förslag för omläggning av den ekonomiska politiken i syfte att få en rejäl tillväxt i samhället. Det är fråga om att skapa en helhetssyn i samhällsbyggandet. I det arbetet har företagandet självklart en framträdande och stor roll. Det är alltså fråga om såväl skatter, förenklade regelverk för de små och medelstora företagen som attityder gentemot dem som vill satsa på eget företagande. De som siar om framtiden är överens om att tillväxten i stor utsträckning kommer att ske i de små och medelstora företagen. Därför är det naturligt att stimulera just de företag där vi ligger dåligt till i . Vi har en minskad andel av befolkningen som jobbar i företag, medan den ökar i vår omvärld. Vi ligger på bottennivå i EU vad gäller andelen företagare. Det måste vi ändra på. Möjligheterna att starta företag måste bli bättre. Från vill vi ge alla rätten att starta ett etableringskonto för att samla ihop kapital för att underlätta för att starta företag och därmed ofta förverkliga en dröm. skapas fler jobb. Vi vill också skapa en ökad smidighet i samband med företagsförsäljningar så att de pengar som frigörs återinvesteras i nytt företagande. Om en företagare som säljer sitt företag återinvesterar köpeskillingen i ett nytt småföretag utan skattekonsekvenser blir investeringen större, och därmed skapas bättre förutsättningar för att fler nya jobb kan skapas. Rätten för befintliga företag att nyttja periodiseringsfonder måste också förändras så att företag kan öka tryggheten i tillvaron. Det gäller exempelvis möjligheten för näringsidkare att avsätta obeskattade medel som ekonomisk säkerhet i samband med rån, överfall och skada. Är det här nödvändigt i dagens ? Faktiskt kan företagare drabbas av rån upprepade gånger men erhåller inte tillräckligt skydd från våra polisiära myndigheter. Frågan är: Vem ska betala notan? Ska samhället hjälpa till? Jag ska ta ett exempel från min riksdagskollega hemlän . En uraffär i rånas ständigt på sina varor. Det är såväl vanliga rån som rån där bilar kör genom skyltfönster, och butiken rensas och följebilar transporterar bort varorna. Butiksägaren har följt försäkringsbolagets alla anvisningar för att förhindra brott. Han har byggt ett fort kring affären. Ingen kommer in utan att ringa på en klocka. Alla som går in fotograferas. Personalen har specialutbildats för rånsituationer, så gott det nu går. Trots detta fortsätter rånen, och ingen har blivit fälld för brotten. Vid sidan av att personalen får psykiska problem har den ekonomiska situationen för företaget blivit kaotisk. I och med att inga fysiska hinder hjälper säger försäkringsbolaget upp försäkringen. I och med att näringsidkaren inte har någon försäkring säger banken upp sina kontakter då man anser att det är en osäker kund. I och med att inga bankkontakter finns säger fastighetsägaren upp hyreskontraktet då det förefaller vara en osäker hyresgäst. Näringsidkaren har alltså hamnat i en form av moment 22. Grunden för att det här uppstår är faktiskt att samhället inte har klarat sina åligganden att skydda hans affärsverksamhet. Därför behöver regelverket för periodiseringsfonderna breddas så att företagen kan bygga upp ekonomiska marginaler i ett sådant här läge. har tolv reservationer på det här området. Jag delar åsikten i samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna nr 1 och 8. 150 (): Jag har förberett mig för replikerna också, så nu får ni ta lite repliker. Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer, och så är det avklarat. har vi fått lyssna till den borgerliga oppositionen. Det finns ingen hejd på hur illa sakernas tillstånd är i vårt land i allmänhet och för företagare i synnerhet. Det där är inte särskilt trovärdigt. Visst kan vi göra saker och ting mycket bättre än vad vi gör , men är i grund och botten ett bra land att leva i och att driva företag i. Vi ser att det går väldigt bra för och svensk företagsamhet. Den svenska konkurrenskraften är väldigt god. Företagens vinster befinner sig på en hög nivå, mycket hög skulle man till och med kunna säga i många fall. Det har inte startats så många nya företag i , och företagskonkurserna har halverats . I årliga rankning över de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i världen placerar sig på tredje plats. placerar oss i toppen när det gäller företagsklimatet. På samma sätt håller vi oss i topp när det gäller innovationer. När vi jämför den svenska tillväxten och annan ekonomisk utveckling med andra länders i EU ser vi att vi tillhör dem som lyckas bäst. Tillväxten är bättre, arbetslösheten är lägre, och sysselsättningsgraden är mycket högre. Det finns förstås en rad skäl till att det är på det här sättet. Jag tänkte peka på tre som jag tror spelar roll och som dessutom har en politisk botten. För det första håller den socialdemokratiska regeringen, med benäget stöd från och och i bjärt kontrast till den förra borgerliga regeringen, ordning i de offentliga finanserna, grunden för hög tillväxt, låg inflation och låga räntor. För det andra visar sig den svenska modellen, som den svenska arbetarrörelsen står som garant för, med ett omdaningstryck i ekonomin kombinerat med ordentliga trygghetssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik vara framgångsrik och lyckosam när globaliseringen skärper konkurrensen ytterligare. För det tredje gör vår fokusering på forskning, kunskap och utbildning oss starkare i en värld där det bara är hög kvalitet och mycket kunskap som kan motivera högre priser på varor och tjänster och därmed också de högre löner och det högre välstånd som följer med det. Det är alltså inte bara skatter som avgör ett lands konkurrenskraft och företagsklimat. Det är en mängd andra faktorer som är viktiga för att man ska vara framgångsrik. Det betyder inte att skatterna är oviktiga. Tvärtom har vi, precis som sade tidigare, genomfört en rad skatteförändringar som har förbättrat situationen för landets företag och företagare. kan skjuta upp inbetalningarna av preliminärskatt . Vi har infört skattefrihet på kapitalvinster och utdelningar på näringsbetingade andelar, vi har avskaffat arvs- och gåvoskatten för att underlätta generationsskiften bland småföretag, och vi har sänkt skatten för fåmansbolagen med , för att nämna några av förändringarna. har också en konkurrenskraftig nivå på bolagsskatten. Vi är beredda att fortsätta diskutera förbättringar och förändringar. Det är också skälet till att finansministern bjuder in till en bred skattediskussion . Vi socialdemokrater vill vårda den ekonomiska styrkeposition som har skaffat sig . Det gör vi genom att hålla ordning på de offentliga finanserna och därmed även lägga grunden för tillväxt, arbete och företagande genom låga räntor och låg inflation. Vi socialdemokrater vill fortsätta att förbättra klimatet för företagande. Det gör vi genom att fortsätta att förenkla för företagen, inte minst på skatteområdet, satsa mer på riskkapital, exportfrämjande insatser och mer på forskning och utveckling i småföretagen. Vi socialdemokrater vill fortsätta att utveckla den svenska modellen. Det gör vi genom att förstärka trygghetssystemen, fortsätta att utveckla jobbpolitiken och stå upp för fackliga rättigheter och kollektivavtal. Därmed säger vi också nej till de borgerligas stora skattesänkningar, som ska betalas genom nedskärningar i tryggheten och genom att vi får betala mer själva för vår välfärd. Vi får betala mer om vi blir sjuka och går till en läkare och mer för medicinen, om vi behöver det.