prot · GU0929 · 2006-11-29 00:00:00 — Man kommer inte heller att få det genom Socialdemokraternas nya reform, eftersom den stora utslagning som är inte kommer att förbättras med Gy 07. Bristerna ska åtgärdas ordentligt. Man ska från början se till att vi får en gymnasiereform som stärker och ger alla en ärlig chans att lyckas. 84 () replik: beskrivning av socialdemokratisk politik är icke med sanningen överensstämmande, att vi skulle satsa uppifrån och börja där. Vi har satsat på förstärkning av förskolan. Vi har satsat på med 15 000 ytterligare lärare. Vi har satsat på , den stora reformen. Jag har varit med här i kammaren på alla de reformerna där ni har röstat emot. När det gäller IV-programmet har vi varit drivande för att få kvalitet på det. Men ett problem, som vi i och för sig inte kan göra något åt här i , är att en del av de elever som går på IV-programmet är behöriga. Eleverna får inte tillgång till den utbildning de önskar utan kommer kanske in på sitt tredjehandsval och hoppar sedan av. Detta måste kommunerna ta ansvar för. Jag tycker det är en allvarlig sak att eleverna inte har tillgång till den utbildning de önskar. Många ser inte heller möjligheterna, till exempel att flytta, utan vill vara kvar på hemmaplan. Begränsningen blir då ännu större. Jag ser absolut problemen, och vår reform skulle ha lyft upp även de här sakerna. Framför allt vet jag, eftersom jag har jobbat mycket med samarbete mellan skola och arbetsliv, att ett ökat samarbete i form av både yrkesutbildning och lärlingsprogram skulle ha utvecklat vår skola. Det gäller inte bara yrkesprogrammen utan även de teoretiska delarna. 85 () replik: Det är inte det individuella programmet som eleverna på gymnasieskolan vill ha mer av, . Eleverna vill ju ha bra kunskaper och en bra självkänsla med sig från så att de kan börja på ett gymnasieprogram och därefter kanske läsa vidare direkt eller gå ut i arbetslivet. och alliansens ambition är att eleverna ska få stärkta kunskaper och en bättre självkänsla med sig från så att de sedan även kan klara gymnasieskolan. Det är vår grund. Det jag inte kan förstå är varför Socialdemokraterna tycker att det är sämre att vi vill förbättra elevernas möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden genom att förstärka de yrkesförberedande programmen. Varför vill man inte förbättra lärlingsutbildningarna så att eleverna får vara ännu mer ute på företagen? Vi måste också se till att vi har en lärlingsutbildning där företagen kan ta emot lärlingarna och att man har en ordentlig resurs. Det kan vara en typ av lärlingspeng som eleverna har med sig så att de kan få en bra utbildning med en bra praktik. Jag har väldigt svårt att förstå varför socialdemokratin inte vill ge eleverna dessa stärkta möjligheter till fortsatt och bättre utbildning eller till bättre yrkesförberedande program. 86 () replik: Jag vill efterlysa lite mer ödmjukhet inför verkligheten hos allianspartierna i den här debatten. Det är klart att vi har jättestora problem i skolan , och det finns inga enkla lösningar. Vi måste gemensamt leta efter breda lösningar där. Det som oroar mig, och verkar vi ju debattera någonting som åtminstone inte jag känner till riktigt eftersom det hänvisas till en kommande gymnasiepolitik från alliansen, är det som för mig framstår som en totalkapitulation inför skolpolitik från de andra allianspartierna. När jag tog över ansvaret för skolpolitik i partistyrelsen var jag väldigt imponerad av , som då var skolpolitisk talesman för . Jag kunde nästan kopiera mycket av det han sade. ser jag en tillbakagång. Man har kopierat till exempel system, som jag nämnde innan och som jag känner till bra. Systemet har dessutom ytterst dåliga resultat internationellt sett. Ni lägger er platt, och det oroar mig. Min fråga är varför man inte kan behålla de goda delarna av lärlingsutbildningen och frisökningen. Jag fick inget svar av . Jag hoppas att kan svara på det. 87 () replik: Först vill jag säga att det för och regeringens del är väldigt viktigt att ha en hög kvalitet på alla gymnasieskolans program, oavsett om det är ett program med teoretisk inriktning, ett lärlingsprogram eller ett yrkesförberedande program. Alla dessa inriktningar måste ha en mycket hög kvalitet och vara anpassade efter sin grund, så att säga. Vi vill också ha en framåtsyftande gymnasieskola som ger bra förutsättningar för alla elever. Det är ju den stora skillnaden mot . har vi en gymnasieskola som tyvärr inte ger de förutsättningarna eftersom vi ser stora avhopp. Alla kommer inte igenom gymnasieskolan. Bara en liten del av dem som startar i det individuella programmet går igenom gymnasieskolan. Sedan vill jag ändå passa på att tacka och . Jag tycker nämligen att ni har gjort ett väldigt bra arbete med den här frisöksmodellen. Det är en modell som vi också tycker är bra och som vi vill utveckla. Precis som sade kommer vi att återkomma från regeringen med en något förbättrad version. Det var väldigt positivt att tryckte på och fick med också Socialdemokraterna i detta. Just valfriheten ligger oss i och alliansen väldigt varmt om hjärtat, så det är väldigt bra att har gjort detta arbete. När det sedan gäller lärlingsutbildningen måste vi se hur vi ytterligare kan förbättra den. Det gäller både de ekonomiska incitamenten för företagen och elevernas möjligheter att kunna genomföra den på ett väldigt bra sätt. 88 () replik: Det är ju trevligt att ni vill förbättra frisök och lärlingsutbildning. Där kan vi säkert hitta gemensamma ståndpunkter beroende på hur förslagen kommer att se ut, naturligtvis. Men min fråga, som jag inte har fått något svar på alls från något alliansparti, kvarstår: Varför kan ni inte behålla det som ni själva har tyckt och i debatten säger är bra? Jag kan också se behovet av en framtida lärlingsutbildning som kanske inte ger högskolebehörighet, men när jag pratar med i som har en sådan utbildning säger de att de inte vill anställa folk som inte har högskolebehörighet. De vill inte att de som går deras lärlingsutbildning går ut utan högskolebehörighet. Även vid bandet på behöver de den kompetensen. Min fråga till er är: Varför slänger ni ut det som ni själva har tyckt har varit bra i samband med att ni river upp gymnasielagen? Jag får inget svar från er. Kanske är ni fångade i departementets klor och kan inte svara. Vad finns det för svar från er sida? Det svaret måste ni ge elever, företagare, skolledare, lärare och föräldrar. Varför kan inte frisöket och denna variant av lärlingsutbildning, som gärna kan kombineras med ytterligare varianter , genomföras nu ? 89 () replik: Jag har i mina anföranden här försökt förklara hur alliansen och ser på den framtida gymnasieskolan. Vi vill göra stora förändringar. Det gäller även , att man har bättre förkunskaper när man kommer in och därmed bättre möjligheter att klara av gymnasieskolan. Men vi vill också ha en gymnasieskola med tre valbara inriktningar en högskoleförberedande, en yrkesförberedande och ett lärlingsprogram. Alla dessa kan vara högskoleförberedande i grunden, men man behöver inte ha det om man väljer yrkesförberedande inriktning eller lärlingsutbildning. Man kan alltså ha varianter av lärlingsutbildningen, vilket man också har på flera ställen till exempel där företag säger att specifikt detta behöver vi ha. Flera kommuner börjar också med lärlingsutbildning . Vi ser dock också att det finns problem med den lärlingsutbildning som ni tillsammans med Socialdemokraterna och Vänstern lägger fram. Man har inte de ekonomiska incitament som behövs. Man har inte alla de möjligheter som vi skulle vilja fanns med i en lärlingsutbildning, till exempel en framtida lärlingspeng. Det vill vi förbättra och förstärka, för elevernas skull, så att man får en bra lärlingsutbildning på alla gymnasieskolor i . 90 (): Jag pratade för inte alltför länge sedan med en ung kille som hade gått ut gymnasieskolan . Han hade inte haft ett riktigt jobb . Han sade till mig: Hade jag fattat hur det skulle bli skulle jag nog ha skött studierna på ett annat sätt. sade han att han inte ville plugga för att komma in på högskolan. Han hade väldigt svårt för matten och fick inte godkänt i kärnämnet matte, sade han. Enda gången det gick riktigt bra var när han hade en kort praktik hos en möbelsnickare. Men den var kort och sedan fanns det varken sådan utbildning eller någon mer sådan praktik på skolan där han gick. Den här killen är inte ensam. Han tillhör faktiskt, vi har ju talat om siffror här, de av en årskull som inte når godkänt i gymnasieskolan. Även om det alltså är flera som går igenom gymnasieskolan och får betyg är det av en årskull som inte når upp till målet godkänt. Det har vi ju sett. Det är det som den gamla regeringen har tigit om. Under alltfler år har alltfler elever misslyckats i den svenska gymnasieskolan. Jag är helt övertygad om, det går inte att förneka, att en stor orsak till de här problemen är att många av yrkesprogrammen har blivit för teoretiska. har de studieförberedande programmen blivit för lite studieförberedande. måste vi helt enkelt införa ett system där man på ett helt annat sätt kan välja mellan olika studievägar i gymnasiet. När Socialdemokraterna hör de här argumenten säger de, som gjorde senast, att vi vill sortera, att vi vill införa ett B-lag och så vidare. Men sanningen, det säger jag till Socialdemokraterna, är ju att det finns ett B-lag, nämligen de 25 00030 000 ungdomar som lämnar gymnasiet utan någon som helst färdig utbildning. Jag tycker att det är tråkigt att ett parti som har ordet arbetareparti i namnet så intensivt ska envisas med att alla ungdomar ska utbilda sig för att kunna börja på högskolan för att det ska räknas som riktig utbildning. som yrkesutbildningen har många brister ger också dagens gymnasieskola en för dålig förberedelse för högre studier. publicerade så sent som en rapport om hur förberedda studenterna är för högskolestudier jämfört med för mellan fem och . Vi talar alltså inte tillbaka i tiden. Mer än varannan högskolelärare menade att studenterna är sämre förberedda . Det är inte bara som sade att man alltid klagar och säger att det var bättre förr utan det finns fakta. till exempel, som har den högsta antagningspoängen i landet, visar tydligt med sina matematiktester, som har gjorts , att de rena kunskaperna i matematik är sämre nu än de var 1997. En liten kuriositet som ändå är tänkvärd är det test som historiska institutionen i gör på de nybörjare som kommer från gymnasiet. hade ingen aning om vem var, hade aldrig hört talas om nazisten och visste inte vem var. Vad drar man då för slutsatser av de här rapporterna? Man kan inte prata om högskolan utan att diskutera gymnasieskolan. Och tvärtom, man kan inte diskutera gymnasieskolan utan att se sambandet med högskolan. En viktig slutsats som vi har dragit för länge sedan är att utbildningssystemet måste sluta att skjuta problemen framför sig, sluta att skicka människor vidare utan tillräckliga förkunskaper. Gymnasiet ska inte behöva repetera . Högskolan ska inte repetera gymnasiet. Förkunskapsprincipen måste gälla i utbildningssystemet. Dagens betänkande, fru talman, handlar ju om att regeringen föreslår att vi river upp det gamla riksdagsbeslutet om Socialdemokraternas gymnasiereform. Helt enkelt därför att den gamla regeringens förslag inte löser några problem i gymnasieskolan. Huvudstrukturen i den nuvarande gymnasieskolan, som vi har pratat om här, kommer att finnas kvar om ert förslag går igenom. Problemet med att alla ska läsa samma kärnämneskurser ungefär en tredjedel av tiden skulle finnas kvar. Någon ambitionshöjning för de studieförberedande programmen finns inte. Tvärtom, i när man talar om att språkkunskaper är en bristvara föreslår den gamla regeringen att man ska minska antalet obligatoriska främmande språk och plocka bort den språkliga inriktningen på samhällsvetenskapsprogrammet. Därför är det klokt att avböja den här reformen nu och i stället vänta på den reform som den nya regeringen så tydligt har utlovat. Det är, som har sagts , en gymnasieskola med tre huvudinriktningar: ett studieförberedande program, ett yrkesförberedande program och en lärlingsutbildning värd namnet, med en viktig del av utbildningen förlagd till företag. Vi kan alltså se fram emot att det kommer en proposition om en ny gymnasieskola. Sedan fanns det förstås några förslag, som har tagits upp här, i den gamla propositionen som vi från alliansens sida hoppas kunna återkomma till. Historia borde bli ett kärnämne. Rätten till frisök, som har diskuterats här , ska naturligtvis garanteras. Där kan vi förvänta oss att det kommer ett förslag. För min del hoppas jag också att vi kan övergå till ämnesbetyg. Men de ämnesbetyg som föreslogs i den propositionen skulle inte garantera att en elev inte förlorade på att välja en svårare kurs. Jag tror också att det handlar om en ideologisk fråga. Själva attityden till skola och bildning behöver förändras. har arvet vilat tungt över den svenska skolan. Debatten har handlat om hur man ska jobba, hur lärarna ska undervisa. Men det har varit förlegat att tala om kunskaper. Det var gammalmodigt att tala om baskunskaper och så vidare. Jag tror att det är dags att fokusera på kunskapsmålen, både när det gäller praktiska utbildningar och teoretiska utbildningar. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att om ett nytt gymnasium hade införts hade inga större principiella förändringar införts. Men hade skolan fått arbeta en hel del med bland annat nya kursplaner och ett nytt tveksamt ämnesbetygssystem. Sedan hade man fått börja om med det arbetet när den nya regeringens stora gymnasiereform hade kommit . Jag tror att skolan behöver rimlig arbetsro till dess att det finns en väl förberedd gymnasiereform som också kan förväntas hålla ett stort antal år . Därför tycker jag att det är klokt att det gamla riksdagsbeslutet dras tillbaka. Därför yrkar jag också bifall till förslagen i utbildningsutskottets betänkande. 91 () replik: säger att 60-talet vilar tungt över oss. Jag tycker att vi går tillbaka . Det var då jag gick i skolan. Jag känner igen exakt det förslag som ni lägger fram . Det är precis som det var då. Det kan jag säga hyllar jag inte. Under den här debatten har ni bara svarat allmänt svävande på frågorna. Men ställs min förhoppning till , , eftersom det är folkpartistiskt styre i departementet. Varför vill inte genomföra vårt förslag till lärlingsutbildning, förstärkning av yrkesprogrammen, frisök och ämnesbetyg till exempel? Här talas om att vi inte vill stödja utvecklingen av yrkesprogrammen. Det var en av huvudfrågorna i vår reform och att vi skulle stärka de elever som gick på individuella programmet och ge dem en reell chans att komma in på ett nationellt program. Det gör man snarare narr av. Det tycker jag är allvarligt. Varför måste 300 000 elever vänta på att det ska bli bättre? Jag skulle vilja ställa frågan till : Vem frågar efter mindre kunskaper? Det är det som ni utmålar som förslag. 92 () replik: Jag tror att vi alla, näringslivet och övriga i arbetslivet, frågar efter mer kunskaper men också olika kunskaper. Man behöver inte ha samma kunskaper i litteraturhistoria som när man ska börja läsa litteraturvetenskap på om man ska jobba i till exempel en teknisk industri. Det är inte så konstigt att ha olika kurser i kärnämnen med möjlighet att komplettera till högskolebehörighet. Säkert kommer det att finnas många yrkesutbildningar som också kommer att ha högskoleförberedande kärnämneskurser, men att säga att det ska vara obligatoriskt på alla kurser är förlegat. Jag kan påminna om att är det enda landet i som har den typen av sammanhållen gymnasieskola. Vi kan inte säga att vi ligger i topp i resultaten i . Den lärlingsutbildning ni föreslår är ingen riktig lärlingsutbildning. Den ska hålla sig till de 17 gymnasieprogrammen. Det finns inga förberedda förslag för hur företagen ska ersättas för lärlingsplatser eller hur företagen på ett helt annat sätt ska ta ett ansvar för utbildningen på det sätt som till exempel Scaniaskolan gör. Jag tror att regeringen kommer att vara öppen för olika typer av försöksverksamhet innan förslaget läggs fram. Men ert förslag skulle inte öppna några nya möjligheter. Ert förslag om ämnesbetyg var en av de saker som oroade många lärare och skolor. Jag fick många samtal där de sade att även om de i princip gillar ämnesbetyg var det inte utklarat om en människa skulle riskera att förlora sina möjligheter genom att välja en svårare kurs och få lägre betyg när man senare söker till högskolan. Det var inte riktigt klart i ert förslag. talar om 60-talet. Jag talar om arvet från 60-talsideologin. Det var ungefär 1968 när många av oss jag var själv påverkad hade en vision om en kravlös och läxfri skola. Den skolideologin har förstört mycket i den svenska skolan. Jag tycker att det är skönt att många både unga och gamla har lämnat den. 93 () replik: Jag har aldrig haft en dröm om en kravlös skola. Det är precis tvärtom. Med den bakgrund jag kommer från vill jag ha krav och kunskap. Vi visste att kunskap ger makt att förändra. Det är något vi pådyvlas med jämna mellanrum, och jag är ordentligt trött på det. Sedan var det frågan om mer kunskap. Det behöver inte vara exakt samma kunskap för att det ska vara kunskap. Vi sade att kärnämnena ska kopplas närmare karaktärsämnena i de olika programmen. Det innebär inte lägre eller sämre kunskaper utan bättre. Det är ett sätt att jobba som ger mer motivation. Det känns som att vi inte får något mer svar från heller. Det är kanske skolminister vi skulle ha haft här. Jag förväntade mig att han skulle vara här. När han gör en så drastisk sak som att dra tillbaka en gymnasiereform borde han vara med i debatten. 94 () replik: talar om att kärnämnena ska infärgas, påverkas, av det program man läser. Det är bra. Det är en pedagogisk metod. Men det är fortfarande samma kurser. Om talar med lärarna i gymnasieskolan kommer hon att få höra att ert nuvarande system lett till ett hyckleri. Alla lärare vet att i de kurser som finns i matte, svenska eller engelska är det massor av elever som inte skulle ha fått godkänt om de hade gått på ett studieförberedande program. Men eftersom eleverna är flitiga men läser på ett annat sätt och inte är lika teoretiskt intresserade på en del av yrkesprogrammen tycker många lärare att de inte kan sätta Icke godkänd. Det kan jag förstå. Jag tycker att det är bättre att vi har ett ärligt och öppet system där vi säger att det finns olika kursplaner för eleverna beroende på ambitionsnivå. Det kan naturligtvis variera. är det enda landet i som har en sammanhållen gymnasieskola där man inte gör någon skillnad på yrkes- och gymnasieskola. Våra resultat i är medelmåttiga. De är inte i topp. Jag är övertygad om att både utbildningsministern och skolministern kommer att dyka upp i kammaren vid ett flertal tillfällen. Det finns stora möjligheter att fråga dem. Jag tycker ändå att det är helt uppenbart att ert förslag till ämnesbetyg är dåligt genomtänkt. Ert förslag till lärlingsutbildning är inte ett förslag om en ny lärlingsutbildning. Det finns goda skäl att avslå det gamla riksdagsbeslutet. 95 () replik: Jag vill ställa samma fråga till som jag har ställt till de övriga allianspartierna. Jag har lärt mig i politiken att det för oss förtroendevalda mycket handlar om att vara ödmjuka inför verkligheten. Det ska inte bara vara torrsim, inte bara teori, utan man ska försöka prova i verkligheten och ta till sig erfarenheter. Varför stryker ni nu försöket till frisök? Varför tar ni bort möjligheterna för de elever som väljer gymnasieskola att välja kommunala gymnasieskolor i andra kommuner än hemkommunen? Varför kan ni inte tänka er att prova ett nytt system för lärlingsutbildning i när vi faktiskt inte vet? Vi har diskuterat frågan . Lärlingsutbildningen har aldrig riktigt fungerat i . Det är intressant att tänka sig när det har fungerat utmärkt eller, bättre sagt, allt sämre i och andra länder. Varför vill ni inte prova något i verkligheten i stället för att säga att ni ska tänka ut den perfekta lösningen i tankevärlden för att sedan låta den förverkligas? Prova i stället och förbättra det som kanske inte är perfekt. 96 () replik: Jag vill hävda att det inte är ett nytt system som den gamla regeringen har föreslagit med lärlingsutbildning utan det är i praktiken en fortsättning av de 17 gamla programmen med möjligen lite utökad praktik på arbetsplatser. Jag svarar som jag har svarat andra tidigare, nämligen att jag vet att regeringen kommer att vara mycket positiv till aktiv försöksverksamhet med olika typer av lärlingsutbildningar. Eftersom det den gamla regeringen har föreslagit inte är ett nytt system ser jag ingen anledning att genomföra det. Vi har sagt att regeringen kommer att återkomma till frågan om frisök. Det finns redan goda möjligheter tack vare de borgerliga partierna och tack vare att har stött dem i många kommuner och det därmed har varit möjligt att samarbeta och välja mellan olika kommuner. Det är logiskt när man drar tillbaka en gymnasieproposition att det är lite svårt att plocka ut olika delar. Det här drar vi tillbaka men det drar vi inte tillbaka. De hänger trots allt samman. Även formuleringarna om frisök hängde samman med den struktur på gymnasieskolan som den gamla regeringen tänkte föreslå. Det är naturligt att dra tillbaka det hela, och de delar i förslaget där vi delvis hade samma åsikter får vi återkomma till. 97 () replik: Och därmed missar man att ge elever möjlighet till valfrihet. Man missar att samla erfarenheter som sedan kan byggas på med en ny förändring. Jag tycker att det verkar dogmatiskt ett fyrkantigt tänkande. Jag förväntar mig att alliansen skulle försöka leva upp till bilden av nystart, nytt tänkande, mer verklighetsförankrat sådant alliansen har gått till val på. Jag saknar det. Vi pratar om saker som länge har varit frånvarande i . Vi har inte haft fungerande lärlingssystem. Vi borde söka mer erfarenheter. Jag konstaterar att de borgerliga partierna inte verkar vilja våga prova nytt eller våga prova att lyfta ut olika paragraftexter. Ni gjorde tillsammans med spännande försök förra mandatperioden att göra verklighet när det gäller enskilda förskolor. Då var ni modiga och kunde plocka ut texter och fatta beslut. Men när ni nu har hamnat i regeringsställning verkar ni inte lika flexibla och kreativa längre. Jag efterlyser lite mer sådant tänk från er sida! 98 () replik: säger att vi aldrig har haft ett fungerande lärlingssystem i . Vi hade ett hyfsat fungerande lärlingssystem utifrån sin tids sammanhang naturligtvis . Men sedan blev det fel i svensk skolideologi att företagen skulle vara med i utbildningen. Jag bor i nära . Där utfärdas 20 00030 000 gesällbrev medan vi i utfärdar 800. Svenska ungdomar kan till och med åka över och få bra lärlingsplatser. Jag har en bekant vars pojke hoppade av gymnasieskolan och som fick en lärlingsplats med lärlingsersättning fast han var svensk medborgare och inte skriven i , och han blev färdigutbildad murare . Vi har mycket att lära av våra nordiska grannländer och säkert även en hel del av när det gäller detta. Sanningen är helt enkelt den, , att vi står inför en gymnasiereform som förmodligen är den största i sedan det gamla systemet med studentexamen avskaffades . Jag tycker inte att man kan tala om att regeringen är rädd och försiktig, utan det är tvärtom vi förbereder en jättereform av svensk gymnasieskola. Då tycker jag egentligen att de saker som tar upp, hur viktiga de än är, är ganska små saker. 99 (): Och min tidigare kollega i utskottet! Jag kan inte låta bli att inleda mitt anförande med att påminna om en sak, eftersom hon var väldigt bekymrad över att skolminister inte är på plats. Jag kan berätta att jag det kan vara mer har efterlyst den tidigare regeringens ministrar under samtliga debatter. Till och med i budgetdebatter i kammaren har tidigare kulturministrar tyckt att det inte varit viktigt att delta. Ta det därför lite lugnt, ! Jag efterlyser ödmjukhet och det ena med det andra. Men ta det lite lugnt!