prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Det är väldigt stor skillnad mellan den hyressättning i nyproduktionen som regeringen nu föreslår som håller med om med de alternativ som vi har och en ren marknadshyra i hela bostadsbeståndet. Det är en oerhört stor skillnad. Vilka jämförhyror ska man ha om man inte får i gång en hyresmarknad som successivt får en nyproduktion och där hyrorna sätts efter de villkor som gäller? 105 (): Det är med glädje som jag kan yrka bifall till BoU 10 och avslag på samtliga reservationer. Frågan om hyrorna i nyproducerade hyresrätter har diskuterats , egentligen ända sedan vi fick i gång bostadsbyggandet efter den kollaps som den borgerliga regeringen ställde till med. Den problembild som flera aktörer har pekat på, nämligen att en hyresgäst har rätt att få hyran omprövad vill jag påstå har skapat ett hinder, framför allt ett psykologiskt hinder, för nyproduktion av privata hyresrätter framför allt i storstadsområdena. Osäkerheten om att hyresnivån ska ifrågasättas i efterhand och genom bruksvärdesjämförelse sänkas av hyresnämnderna var en av de punkter som vi bostadspolitiker fick möta i diskussionen om ett ökat byggande. Det finns också en annan anledning till att vi gör denna förändring, nämligen oron för att de väsentligt högre hyrorna i en del av de nybyggda allmännyttiga hyreshusen skulle kunna driva upp hyrorna i det befintliga beståndet och tvinga hundratusentals hyresgäster att betala högre hyra helt i onödan. Egentligen är detta problem ett resultat av att det inte byggdes hyresrätter. Och när det väl kom i gång en byggnation var det ofta högprestigeprojekt med enormt höga hyror. Så den naturliga och gradvisa infasningen år för år ersattes egentligen av ett tioårigt skutt med helt andra hyresnivåer. Därför är det glädjande att vi nu i kammaren kan ta ställning till ett väl balanserat förslag som undanröjer riskerna för efterhandsprövning och som också ger ett välmotiverat inflytande och förhandlingsrätt innan byggena sätts i gång. undantas nyproduktionshyrorna från bruksvärdesjämförelserna, och därmed kan dessa nya hyresnivåer inte smitta av sig på hyrorna i det byggda beståndet. Jag tror emellertid inte att man ska ha en övertro på denna möjlighet att förhandla fram särskilda nyproduktionshyror som ligger väsentligt över hyresnivån för resten av beståndet. På många håll har bostadsbolagen redan nu ambitionen att trots denna lagstiftning göra allt för att fasa in sin nybyggnation i bruksvärdessystemet. Och det är av en väldigt enkel anledning, nämligen att någon till syvende och sist ska betala dessa hyror. Problemet är inte att sätta så väldigt höga hyror, utan problemet är att folk inte kan betala så väldigt höga hyror. I en extrem bristsituation kan man kanske hyra ut även väldigt dyra lägenheter. Men när marknaden är i balans är en investering i ett hyreshus som kräver väsentligt högre hyror inte en särskilt bra idé. Men trots allt ska de som vill hyra sin lägenhet och som vill ha en högre standard och lyx få ha det och betala för det. Det finns ett jättebra exempel i det senaste numret av om detta. Där finns en rubrik som vi ofta ser numera: Hyresrätt helt rätt om privat fastighetsföretag bygger hyresrätt. Över huvud taget skulle jag vilja rekommendera bostadsutskottets övriga ledamöter, i alla fall på den borgerliga sidan, att studera de tidningar som vi får från branschen. Där brukar det vara rubriker av typen: Högt tryck på byggandet i hela landet. Se vår utökade byggbarometer. Varenda förstasida handlar om hur det byggs. undrar jag om ni när ni är ute och går bara tittar rakt ned i asfalten. Om ni lyfte blicken skulle ni få se alla byggkranar i varenda stad i det här landet och hur det byggs och byggs. När man lyssnar på det som sägs från talarstolen låter det som om stod stilla på detta område. Om det är det som ni tror är ni efter. Dagens beslut handlar inte bara om sakfrågan. Det är större än så. Det är också en bekräftelse på att hyresmarknaden tar ett steg i funktionssätt som liknar arbetsmarknaden. Fria och jämbördiga parter med lagstiftning i ryggen förhandlar om hyrorna och tar ömsesidigt ansvar för resultatet. Det är ingen statlig reglering och inga byråkrater utan ett system där hyresgästens utsatta ställning kompenseras av att man förhandlar kollektivt och på så sätt kan matcha fastighetsägarens ekonomiska överläge. Trepartsöverenskommelsen som ledde fram till bland annat detta förslag är en naturlig utveckling av att hyresmarknadens parter tar ansvar för hyrorna, så att det inte blir ocker men också att det blir nivåer som är långsiktigt hållbara och så att man kan se till att vårt enorma kapital i form av bostadsfastigheter kan förvaltas . Därför blir jag så besviken över att de borgerliga partierna inte orkar stå upp för helheten. I stället säger ni ja till nyproduktionshyror. Men ni vill ge fastighetsägarna rätt att gå vidare till hyresnämnden om man inte kan få en hyresgästorganisation med på ett avtal. Då har ni inte förstått någonting. Vill man ge parterna ansvar, måste man också ge dem likvärdiga maktinstrument. Om den ena parten ges möjlighet att bara tuta och köra över den andra får man inte till stånd sådana förhandlingar där bägge parter anstränger sig. Finns det ventiler någon annanstans, så att man kan skicka frågan vidare eller uppåt, så tar man inte ansvar. Det finns en sådan ventil i hyressättningssystemet på den kommunala sidan. Det finns något som heter . Det är ett organ med representanter från och . Dit skickar kommunala bostadsbolag och hyresgästföreningar tvister. Det där fungerar jättebra eftersom de oftast får följande svar: Vi skickar tillbaka det till er. Det är ni som är de lokala parterna. Det är ni som har ansvaret för att det kommer fram en lösning. Och precis så måste man kunna arbeta. Precis detta är faktiskt det riktigt stora historiska misstag som ni gör , det vill säga att ni säger att fastighetsägarna ska få igenom sitt krav på nyproduktionshyror men att ni inte litar på hyresgästernas representanter och att det ska finnas en möjlighet att gå runt dem. Då får vi inte det ansvarstagande som vi vill ha. Det är därför som det är så ledsamt. Därutöver säger ni från de borgerliga partierna att lagen ger vetorätt till en hyresgästförening som skulle kunna stoppa ett nybygge. Men ni vet att det inte är sant. Fastighetsägare kan med denna lagändring bygga nytt precis som och utan överenskommelse med en hyresgästförening. Men då gäller dagens regelverk, och då kan en enskild hyresgäst få hyran prövad. Så kom inte och säg att det inte går att bygga därför att allt det som byggs inte förhandlas. Det byggs med exakt samma regler som en fastighetsägare kommer att kunna använda sig av efter att denna lag har trätt i kraft. I andra reservationer kommer de borgerligas motstånd mot bruksvärdessystemet återigen upp och viljan att politiskt styra och ställa i förhandlingarna. Jag undrar: Varför kan ni inte låta dem som kan detta med hyror sköta förhandlingarna? Varför ska de eller bestämma vad hyresgästerna ska ha för preferenser och värderingar? Och vad menar ni när ni säger att bruksvärdessystemet ska förändras så att det blir dyrare att bo centralt? Ska ni lagstifta om hyresnivåer och hyresskillnader i förhållande till i varje kommun? Är det så säkert att ni vet bättre än hyresgästerna och fastighetsägarna i eller i ? Nej, släpp den där klåfingrigheten, och visa förtroende för parterna på hyresmarknaden. Det är nästan patetiskt att se de olika borgerliga reservationerna där man pläderar för olika grader av marknadshyror och urholkning av hyresgästernas rättigheter men ändå svär sig fri från begreppet marknadshyror. , säger att lägesfaktorn måste ges större tyngd. Varför ska ni bestämma det? Man konstaterar att den borgerliga reservationen skulle innebära en press uppåt på hyrorna i attraktiva lägen. Man har själv i sin reservation konstaterat att det skulle leda till hyreshöjningar. Det riktigt sorgliga är ökenvandring i bostadspolitiken. Det var inte bara jag som hörde betoning på nuvarande bostadspolitik. och Socialdemokraterna har följts åt och byggt upp allmännyttan i väldigt många av landets kommuner, och det samarbetet fungerar jättebra också på det lokala planet. I de reservationer som står bakom framkommer den mest extrema ståndpunkt som man faktiskt kan ha när det gäller hyresgästernas rättigheter och marknadshyror. Jag kan bara konstatera att jag tyvärr känner mig väldigt besviken över att det ska vara så. Vi kan säkert komma tillbaka till detta i replikskiftet. Det är utomordentligt bra att vi nu kan ta ytterligare steg som ger parterna på hyresmarknaden mer ansvar och större möjligheter att påverka utvecklingen. Det är bra för landet, det är bra för bostadsbyggandet, det är bra för fastighetsägarna, och det är bra för hyresgästerna. Tyvärr orkade inte de borgerliga partierna ta sig upp ur skyttegravarna och inse att de hade en historisk chans att medverka till utvecklingen. 106 () replik: har på ett mycket uppenbart sätt bekräftat det jag ofta har försökt att påstå och visa på här i kammaren, nämligen att Socialdemokraterna som trots allt haft makten under 65 av lever långt ifrån den verklighet som man regerar och agerar i. Trots allt är den bostadspolitik som vi ser i vårt land en konsekvens av den politik som har förts av Socialdemokraterna. När börjar använda sin retoriska framställning, som han väl har lärt sig och vuxit upp med på Bommersvik, slår det bara tillbaka mot honom själv. Det är nämligen väldigt lätt att bemöta den retorik som tar fram här när han angriper alliansen för att inte lyssna in bostadsmarknadens parter. Men det är precis det som regeringen och vänsterkartellen inte har gjort i den här frågan! Jag skulle gärna vilja höra redogöra för varför det var så svårt att lyssna in vad de här parterna så sent som framförde till regeringen. Bland annat sade man att hyreslagstiftningen måste reformeras för att hyresrätten ska överleva som boendeform. En av de viktigaste frågorna är hur hyrorna ska bruksvärdesanpassas. Man talade också om att det är oerhört viktigt att kunna träffa lokala överenskommelser om korrekta bruksvärdeshyror som ska tillämpas när en ledig lägenhet hyrs ut detta som befintliga hyresgäster får hyresrabatter under . Är allt det som i trepartsöverenskommelsen fördes fram till regeringen någonting som och regeringen tycker är bara bullshit? 107 () replik: Nej, och det är därför som vi lägger fram den här propositionen och redogör för de olika delarna. Delen med nyproduktionshyrorna var det ganska enkelt att göra lagstiftning av. Därför föreligger ett färdigt lagförslag. När det gäller den andra tunga delen som tar upp och som handlar om när man omvärderar och om det som sker inom ramen för hyreskommittéerna lokalt är problematiken inte att hyreslagen behöver förändras därför att man ska sätta samman hyrorna på det sätt som man gjort i , i eller någon annanstans. Det bestämmer de lokala parterna. Problemet är att de privata fastighetsägarna inte kan garantera att de i sina led inte har medlemmar eller icke medlemmar och privata fastighetsägare som kommer att utnyttja situationen. Det är fullt möjligt för alla fastighetsägare att skriva på ett avtal om vilka infasningsregler som ska gälla. Det behövs ingen som helst lagstiftning för detta. Problemet är, som hyresgästerna och fastighetsägarna säger, att det finns fastighetsägare som är oseriösa och som kan tänkas missbruka det här systemet. Det som sägs i reservationerna om att lägesfaktorn ska få en ökad roll, om vad som ska stå i hyresrättslagen etcetera har alltså inte ett dugg med detta att göra. Det enda lagskydd som skulle kunna behövas är det för att skydda sig mot oseriösa fastighetsägare. Och det ska jag säga att om det här sker och någon utnyttjar den här situationen, då kommer vi att se till att få fram en lagstiftning som skyddar hyresgästerna mot sådana fastighetsägare. 108 () replik: Jag blev inte klokare av det du sade, ! svarar ju inte på frågan om det papper som jag håller i min hand de tre parternas uppvaktning till regeringen där det sägs att nämnda förändring är nödvändig till exempel för att hyresrätten ska överleva. Man tar upp detta med tillval och frånval. Varför ville man inte hörsamma detta från regeringens sida? Är det så att regeringen och tycker sig kunna frågan bättre än vad , och Fastighetsägarna kan, så att det är orsaken till att man på något sätt underkänner deras kompetens på området? Ta till exempel det här med tillval och frånval som har varit ett viktigt förslag i trepartsöverenskommelsen. Utskottsmajoriteten säger i betänkandetexten att nackdelarna väger tyngre än fördelarna. Vad är det för nackdelar? Det finns inte en enda redogörelse om vad det är för nackdelar. säger att ingen lagstiftning behövs. Men vi hörde tidigare från representant att han inte tycker att Malmömodellen är en modell som man behöver tycka är bra. Tycker , som kommer från den regionen, att Malmömodellen är en modell som det faktiskt är värt att ta vara på och sprida vidare till andra orter i ? det är synd, fru talman, att tiden går så fort skulle jag som bostadsutskottets ordförande vilja passa på att i denna den sista debatten jag är med i framföra ett varmt tack till bostadsutskottets ledamöter, till och till övriga här, för de fantastiska debatter som vi har haft under den här mandatperioden och inte minst till kansliet för de enorma underlag som man där arbetar fram åt oss. Jag hoppas verkligen att den här trepartsöverenskommelsen och företrädarna för denna, som förmodligen kommer att lusläsa protokollen, ändå känner att vi har tagit på allvar den fråga som de fört fram och att vi tycker att det är angeläget att jobba vidare med de här frågorna så att det blir en så bra lösning som möjligt för parterna och framför allt för hyresgästerna. 109 () replik: , det är ganska tydligt skrivet i propositionen om den avvägning när det gäller till- och frånval som regeringen har gjort. Det handlar helt enkelt om en hyreslagstiftning som ska reglera alla dessa möjliga tillval och frånval liksom olika former av underhållsintervaller och allt annat som ska bruksvärdesprövas etcetera. Det skulle göra hyreslagstiftningen så pass svår att vår bedömning är att det är ett förslag som vi inte vill gå fram med. Om man däremot lyssnar på kan man tro att alla hyreslägenheter har samma tapeter, samma blandare, samma badrumsförhänge eller någonting sådant. Men så ser det inte ut i . Det är möjligt att i så fall är en efterbliven del. Men i resten av landet får man, fru talman var man än besöker ett kommunalt bostadsbolag se långa listor över vad folk kan välja och välja bort. I kan man till och med vara med och sköta bostadsområdet och få en lägre hyra. Det kallas för självförvaltning. Till och med det klarar vi av utan att göra förändringen i fråga, så det är nog inte så att det blir kommunalgrått överallt bara för att den här förändringen inte kommer fram. När det gäller den andra delen den som handlar om skyddsåtgärder gentemot oseriösa fastighetsägare fortsätter arbetet med att se om det går att hitta en lösning. Tycker jag då om Malmömodellen? Ja, jag tycker att det är jättebra att fastighetsägare och sätter sig ned för att kolla om den bruksvärdesreglering som gällt är up-to-date eller om vi behöver förändra den. Jag tycker att det är jättebra. Det ska man göra i alla delar av landet. Det är innebörden i bruksvärdessystemet. Men resultatet av det ska medlemmar och medlemmar utvärdera inte eller jag som bor i hyresrätt i . 110 () replik: tar i rejält. Egentligen borde han vara lite mer ödmjuk. Vi har en del synpunkter på det här förslaget och kunde faktiskt rent kallt ha yrkat avslag. Det låter som att vi då till och med, förmodligen med en annan bevekelsegrund, skulle ha fått stöd från även om det står att de är med. Egentligen har ju ingen riktig majoritet för detta, så han borde, tycker jag, vara lite mer ödmjuk när han talar här från talarstolen. Men det har han inte varit, så nu får han så att säga ta det för vad det är. Jag skulle vilja fråga om de två saker som bara försvann från trepartsöverenskommelsen. Först handlar det om den fråga om det befintliga beståndet som är nedgrävd i en utredning. Jag hör nu så låter det på att där behöver det inte göras någonting. Ändå var de tre parterna ganska överens om att någonting behöver göras. Det sker ju saker ute i olika kommuner, bland annat i där man nu försöker hitta olika system för att ändå hantera det här för att, som man säger, få en överensstämmelse med dagens hyror och med vad hyresgästerna i allmänhet anser vara rättvisa hyresskillnader. Det är det som man försöker komma överens om jag läser rakt av i ett pressmeddelande igen från där man beskriver det hela så här. Ni säger att det inte behövs någon lagstiftning. Då blir min enkla fråga till : Hade de tre parterna fel när de bad om en lagstiftning, när de sade att det behövs en lagstiftning? Sedan gäller det detta med tillval och frånval. Det tycker jag är en så viktig bit för att just hyresrätten ska bli attraktiv. Där bad också de tre parterna om en ändrad lagstiftning för att detta skulle bli möjligt på ett bra sätt. Jag frågar igen: Hade de tre parterna fel även när det gällde denna fråga? 111 () replik: Först när det gäller ödmjukheten får jag konstatera att det var en del inlägg innan jag fick ordet som kanske inte heller präglades av det. Det kanske har att göra med att det inte är så långt till val att vi har den här tonen i debatten. Annars uppskattar jag att ni ställer upp kring den del som handlar om nyproduktion. Men jag är ledsen för att ni inte kan gå hela vägen fram och säga: Vi litar på parterna. Då behöver man inte gå den enas väg och ifrågasätta . Jag skulle också kunna ifrågasätta fastighetsägarna på olika sätt. Jag tror att vi ska hålla oss för goda för det här i kammare och i stället säga: De får klara ut det här och stå till svars inför sina medlemmar för de resultat som de får fram. Det är inte vi som ska bestämma var det ska vara dyrast eller billigast att bo, utan det ska de människor göra som är berörda. När det gäller det befintliga beståndet kanske missförstod mig. Jag sade inte att det inte behövdes lagstiftning. Jag sade att det inte behövdes lagstiftning för att göra förändringar i hyresstrukturen. Kravet på lagstiftning handlar om skyddsåtgärder när någon vill använda de nya nivåerna, har höjt mycket och försöker hoppa över infasningen och skyddsreglerna, som man kommer överens om . Jag tror att det förr eller senare kommer att dyka upp någon som inte kan hålla fingrarna i styr utan tycker att här kan man tjäna pengar. Då måste vi få fram en lagstiftning. Det har försökts att hitta en lagstiftning. Det har varit flera olika försök, och trepartsgänget har lämnat fram olika varianter. De har prövats, och man har kommit fram till att det inte riktigt fungerar. Men om det kommer fram ett bra sätt att reglera skyddsregler som kan underlätta hyresomställningen är vi självklart överens om det. 112 () replik: Jag antar att jag får svar på frågan om tillval och frånval i nästa replik då inte hann med det. säger att han är så ledsen för att vi inte gick hela vägen och inte litar på parterna. Jag antar att det gäller det här med . Ni har försökt beskriva och det låter som att det finns flera hyresgästföreningar men det finns det inte, och med de krav som ni har ställt kommer det aldrig att kunna komma några heller som kan förhandla fram överenskommelser. Det är väl det som är så besviken på. Sedan pratar han om fria jämbördiga parter. Är man verkligen jämbördig när den ena parten kan säga nej och den andra blir helt ställd och inte kan göra något? En part sätter klackarna i marken och säger: Nej, det här skriver vi inte på. Då kan den andra parten inte göra någonting. Är de då jämbördiga? För mig är man inte jämbördig. Det måste vara så att båda måste få det prövat någonstans. Det är inte bara något som vi tycker som moderater. Som jag läste upp var det många remissinstanser som hade den uppfattningen att fick för stort inflytande och att man borde kunna få det prövat i parterna då ska bli mer jämbördiga och för att det ska produceras fler lägenheter. Jag blir väldigt förvånad över att man säger att parterna är jämbördiga. Det är de inte i det läget. 113 () replik: Det förutsätter i så fall att man tror att har ett intresse av att stoppa byggandet av nya hyresrätter. Vi måste tänka på vad det är för frågor som vi hanterar här. skulle kunna säga: Nej, vi har gått så långt vi kan i förhandlingarna, men de kalkyler som fastighetsägaren presenterar kan vi inte skriva under på och ställa upp på. Men då måste man försvara det gentemot alla dem som står i bostadskön och alla sina medlemmar och förklara varför man inte kunde komma överens. Bara det är ett jättetryck på att släppa fram byggandet. Jag tror att ni ska vara försiktiga när ni argumenterar när det gäller och krav. De krav ni citerade är de som gäller för att ska kunna skriva ett avtal på förhand. Så drar ni stora växlar på det, och säger att då kan ingen ny starta. Det är helt möjligt med den andra lagstiftningen att etablera sig som en hyresgästförening utan att uppfylla de här kraven som vi pratar om. Det vi vill se till är att inte bilda en som inte någonsin har verkat och som skriver på att hyra ett hus för hyresgäster som inte finns. Säg inte att detta inte ger utrymme för andra hyresgästföreningar. Det är fullt möjligt, men de kan inte startas direkt i detta skede. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU17 En andra nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, m.m. Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 218 för utskottet 46 för res. 1 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 30 fp, 25 kd, 22 v, 16 c,12 mp, 1 - För res. 1: 44 m, 2 fp Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - och (båda fp) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Migrerande arbetares rättigheter) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 251 för utskottet 13 för res. 4 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 44 m, 32 fp, 25 kd, 22 v, 16 c, 1 - För res. 4: 1 s, 12 mp Frånvarande: 32 s, 11 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 17 (om homo-, bi- och transpersoner) 1. utskottet 2. res. 12 (v, fp, c, mp) Votering: 179 för utskottet 83 för res. 12 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 44 m, 25 kd För res. 12: 1 s, 31 fp, 22 v, 16 c, 12 mp, 1 - Avstod: 1 s Frånvarande: 32 s, 11 m, 17 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 18 (HBT-arbete i kommuner och landsting) 1. utskottet 2. res. 13 (v, fp, c, mp) Votering: 182 för utskottet 81 för res. 13 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 44 m, 25 kd, 1 mp För res. 13: 31 fp, 22 v, 16 c, 11 mp, 1 - Frånvarande: 32 s, 11 m, 17 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 21 (Barn som brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 16 (m, fp, kd) Votering: 152 för utskottet 111 för res. 16 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 22 v, 5 c, 12 mp, 1 - För res. 16: 43 m, 32 fp, 25 kd, 11 c Frånvarande: 32 s, 12 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 38 (Elöverkänsligas rätt till vård) 1. utskottet 2. res. 28 (mp) Votering: 248 för utskottet 14 för res. 28 1 avstod 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 43 m, 32 fp, 24 kd, 22 v, 15 c För res. 28: 1 kd, 12 mp, 1 - Avstod: 1 c Frånvarande: 32 s, 12 m, 16 fp, 8 kd, 6 v, 6 c, 5 mp, 1 - Punkt 44 (Habeas corpus-principen) 1. utskottet 2. res. 33 (fp) Votering: 229 för utskottet 34 för res. 33 86 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.