prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — som vi konstaterar att den öppna arbetslösheten har sjunkit i har ju faktiskt också delvis åtgärderna ökat enligt samma undersökning jag har också den statistiska undersökningen från . Jag vill säga att om man nu undantar ett antal regioner från flygskatt beroende på deras utveckling men inte så är det en missuppfattning. Samma typ av förändringar har ju skett i de andra regionerna. Vi har färre och färre öppet arbetslösa men fler och fler i olika typer av åtgärder. Vi kan träta om statistikens nivåer det gör vi också, och det kommer säkert valrörelsen att handla om i huvudsak men om vi bara tittar på det som finansministern gärna pratar om, nämligen den öppna arbetslösheten, är det ett faktum att har öppen arbetslöshet. har , , , , , och riket som helhet öppen arbetslöshet. har alltså en högre arbetslöshet än samtliga dessa områden, som ligger inom de undantag från flygskatten som jag uppfattar att man gör just för den regionala utvecklingens möjligheter. Det visar att detta slår väldigt snett. Vi kan konstatera att det får effekter för sysselsättningen. Det är ju det man gör; annars skulle man inte ha undantag. Men varför har då den här rosenskimrande bilden kring sig när det gäller dess utveckling? Det går inte så pass bra i som man hade trott och som man kunde ha förväntat sig. Det är därför jag blir lite förvånad och bestört. Flygskattens effekter kommer att vara mycket negativa, inte minst för . 134 Finansminister (): Än en gång vill jag säga att den öppna arbetslösheten har minskat från till . har antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program gått upp från 3,1 till . Det låter lite fyrkantigt med arbetsmarknadspolitiska program. Vad det i grund och botten handlar om , med den moderna arbetsmarknadspolitiken, är att människor har möjlighet att gå till jobbet. Det är det som de långtidsarbetslösa får möjlighet till när deras arbetsgivare får en skatterabatt som vi kallar för anställningsstöd. Det är det som plusjobbarna har möjlighet till när de i stället för att vara långtidsarbetslösa får en möjlighet att göra en insats i vården, skolan och omsorgen. Det är det som de 60 000 funktionshindrade får möjlighet till genom att deras arbetsgivare får ett så kallat lönebidrag. Den moderna arbetsmarknadspolitiken innebär att människor går till jobbet, går i utbildning eller går i praktik i stället för att vara öppet arbetslösa. Vi är stolta över den svenska arbetsmarknadspolitiken. Att åtgärderna ökar i samma läge som den öppna arbetslösheten sjunker i visar att politiken fungerar. Sedan har vi frågan om situation. Den är speciell. Flygplatsernas situation i är speciell. Det finns mycket starka skäl att noggrant följa denna utveckling eftersom konkurrensförhållandena har ändrats så radikalt genom byggande. Det är inte flygskatten som har gjort att de skånska flygplatserna har kommit i ny dager utan byggande. Därför kommer regeringen att följa den utvecklingen noggrant. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2005/06:403 om regeringens ungdomspolitik 135 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de viktiga politiska målen för ungdomar ska uppnås. För att den nationella ungdomspolitiken ska få genomslag i samhället är det viktigt att alla statsråd ser ungdomsfrågorna som ett gemensamt ansvar. I enlighet med detta föreslog regeringen därför i den ungdomspolitiska propositionen Makt att bestämma rätt till välfärd (2004/05:2) att den nationella ungdomspolitiken skulle utgå från varje politikområdes egna mål. Detta innebär att varje politikområde ansvarar för att förverkliga och följa upp de av beslutade övergripande ungdomspolitiska målen inom ramen för sin ordinarie verksamhet. beslutade också att anta regeringens förslag om ett ungdomspolitiskt handlingsprogram. I handlingsprogrammet identifierade regeringen vissa områden där insatser för ungdomars levnadsvillkor var särskilt viktiga. Dessa områden var utbildning, arbetsmarknad, bostad, hälsa och trygghet, inflytande och delaktighet samt kultur och fritid. Det är glädjande att nästan alla av de presenterade satsningarna på dessa olika områden antingen är avklarade eller pågående. Det är dock viktigt att regeringen fortsätter att satsa på ungdomar och som tidigare gör detta med åtgärder på bred front. Regeringen vill därför nu också, utöver de konkreta åtgärder som redan initierats, vidta ytterligare åtgärder. Dessa åtgärder, som presenterades i den ekonomiska vårpropositionen 2006, omfattar och följer de redan identifierade områden där ungdomar är i störst behov av insatser. Till exempel föreslås fler jobb och tryggare anställningar för unga, satsning på barn- och ungdomspsykiatrin och insatser för att öka ungas delaktighet. Vidare föreslås även att det ska investeras i fler resurspersoner i skolan, fler utbildningsplatser och höjt studiebidrag. Jag vill särskilt nämna att regeringen i denna satsning föreslår att , , används för att främja utvecklingen av stimulerande fritidsverksamheter och mötesplatser för unga. Jag kan också berätta att regeringen i denna satsning föreslår att ett statligt bidrag om införs till kommuner som vill använda sig av hyresgarantier för att underlätta för bland annat ungdomar att etablera sig på bostadsmarknaden. Ytterligare föreslagna insatser är att avsätts för att ge kommuner möjlighet att erbjuda sommarkurser till elever som ligger efter i skolan och att avsätts för att öka kvaliteten i skolans studie- och yrkesvägledning. Med denna satsning har vi kommit ännu ett steg längre i vårt viktiga arbete med att uppnå de politiska målen för ungdomar. Då Axel Darvik, som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 136 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. går tiotusentals ungdomar ut gymnasiet, sjunger Den ljusnande framtid är vår och tar steget ut i livet som unga vuxna. För mig och statsrådet, som båda är 70-talister, är det som vi själva stod där och sjöng. Man kan fråga sig vad det är för värld som möter dem som är på väg ut som unga vuxna. Vilka möjligheter har de att styra sina liv? Och framför allt: Går utvecklingen åt rätt håll? Axel Darvik skrev interpellationen och pekade på ett antal områden där man inte kan se någon positiv utveckling. Tvärtom ser vi att utvecklingen är djupt oroande. Jag ska inte räkna upp alla de saker som han pekar på utan bara nämna de två mest grundläggande, nämligen att man ska ha tillräckliga kunskaper med sig när man lämnar skolan samt ha möjlighet att genom eget arbete kunna försörja sig. Det handlar alltså om kunskap och jobb. Vi ser att utvecklingen för dem som lämnar skolan, eller för dem som är på väg ut i vuxenlivet efter att ha hoppat av skolan, är mycket oroande. Om vi börjar med ser vi att avhoppen fördubblats. Det är dubbelt så många elever jämfört som inte fullföljer den obligatoriska . Vi ser också att det finns en oerhört stark klassaspekt i detta. var nästan var tredje elev av dem som kom från hem där båda föräldrarna endast gått inte behörig att söka till gymnasiet. Nästan var tredje elev! Det som är särskilt oroväckande är att det skett en kraftig ökning bara . 1999 var siffran vilket var oroväckande. är den siffran . Om vi sedan går över till försörjningsfrågorna kan vi, när det gäller jobb, se att arbetslösheten bland unga fortsätter att vara ett stort problem i en galopperande högkonjunktur. Så sent som kom de senaste siffrorna från . Visserligen hade den öppna arbetslösheten bland unga minskat med 5 000 , men det berodde helt och hållet på att man plussat på 5 000 i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi lever alltså i ett samhälle med den perfekta nolljobbskapande tillväxten. Socialdemokraterna talade om oron för tvåtredjedelssamhället. Jag vill säga att vi lever i ett tvåtredjedelssamhälle där många ungdomar förvisso klarar sig hyggligt men där alldeles för många lämnar skolan utan de kunskaper de behöver och utan möjlighet att skaffa sig jobb. De frågor som Axel Darvik ställde handlade om just dessa viktiga politiska mål. Statsrådet svarar att hon är glad över utvecklingen. Hon är glad över att man kommit ytterligare ett steg framåt när det gäller att uppnå de politiska målen för ungdomarna. Därför vill jag, herr talman, fråga statsrådet: Om den här utvecklingen gör statsrådet glad, hur ser då utvecklingen ut när statsrådet är orolig? 137 Statsrådet (): Jag vill börja med att säga, också för att få det till protokollet, att det var lite synd att Axel inte var här. Jag hade tänkt tacka honom, för han har haft ett stort engagemang när det gällt ungdomsfrågor. Det är viktigt att många har det, för ungdomsfrågor är, precis som jag nämnde i mitt svar, något som faller under allas ansvar. De diskuteras naturligtvis ständigt bland utbildningspolitiker, bland dem som jobbar med sysselsättningsfrågor, näringslivsfrågor, och bland dem som jobbar med bostadsfrågor. Det är dessa tre grundläggande frågor vi bygger ungdomspolitiken på. En bra utbildning ger möjlighet att få arbete. Arbete ger egen inkomst, möjlighet till försörjning, vilket innebär att man kan flytta hemifrån, bilda familj och bli en oberoende och självständig vuxen. Om vi ska börja med utbildning vill jag säga att man naturligtvis kan visa mycket med statistik. av eleverna har inte godkänt i alla kärnämnen när de slutar . Den siffran kan vi vara överens om, och den är ganska . Något som ganska ofta glömmer i debatten är den grupp ungdomar som kommer till under sin grundskoletid. De har det naturligtvis mycket svårare. De har inte fått i förskolan och i för att kunna uppnå målen. De har fått betydligt än så, och därför behöver det göras särskilda satsningar för dem. De behöver lite för att nå målen. Vi ska komma ihåg att är det land där av 22-åringarna har en treårig gymnasieutbildning. Det är en väldigt hög siffra. Men mycket mer kan göras, och jag tror att är väl medveten om de förändringar som görs i gymnasieskolan . Jag vill i det sammanhanget särskilt nämna de val man gör när man börjar gymnasiet. Vi säger att man inte ska bygga in återvändsgränder, att man alltid ska ha en andra chans, men faktum är att när man går i kan det vara ganska enkelt att välja bort en jobbmöjlighet genom att välja ett studieförberedande program. är man inte riktigt beredd på vad det innebär för vidare studier. Jag har mött lite för många ungdomar som helst av allt velat jobba efter gymnasiet men hade valt studieförberedande program. Då är möjligheterna naturligtvis mycket mindre. Den som gått ett yrkesförberedande program har betydligt större möjligheter att få ett arbete. Det har tagits fram siffror som visar att elektriker, fordonstekniker, transportare och flera andra från yrkesförberedande program har mycket goda förutsättningar att få arbete. Det handlar alltså om att göra rätt val efter . Sysselsättningen bland ungdomar har ökat . När det gäller möjligheter till utbildning blir resultatet av den borgerliga ekonomiska motionen 17 500 färre högskoleplatser. Att säga nej till den utbyggnad som Socialdemokraterna föreslår innebär nämligen ganska stora konsekvenser. Av dem som är födda , än jag och , gick vidare till högskolan. Om vi inte gör en utbyggnad går vidare. Också det säger något om vilka möjligheter vi ger till de unga när det gäller att konkurrera om de jobb som finns. Det handlar alltså om en förändring av gymnasieskolan vad gäller utbildningssystemet men också om att fortsätta utbyggnaden och inse att det är kunskap som bygger framtiden. Jag ska väldigt kort säga något om målstyrningen och den proposition som jag beskrivit i mitt svar och som på ett tydligare sätt inför ett målstyrningssystem. Jag är mycket stolt över att vi arbetar med indikatorer som gör att varje politikområde bryts ned i stället för att bara beskriva hur många fler som ska ha ett arbete eller hur det ska se ut beträffande hur många som har jobb och så vidare. Det gäller alltså att inte bara ha en sådan generell siffra utan att faktiskt bryta ned den på ungdomarna samt ha specifika mål. Vi gör det ofta i jämställdhetssammanhang, och då inser vi vad det betyder om vi inte bryter ned den på män och kvinnor. Detsamma gäller ungdomar, vilket är en framgång, och därför kommer vi att lyckas mycket bättre i det fortsatta ungdomsarbetet. 138 (): Jag vill först säga att ungdomspolitiken naturligtvis kan och ska ses som ett område som angår alla de olika departement och myndigheter som har ansvar för att inom sina verksamhetsområden se vilka speciella villkor som kan gälla för just ungdomar och hur de i så fall ska beaktas. Jag lyssnade väldigt noga men kunde inte höra något svar på min direkt ställda fråga. Jag ställde en tydlig fråga om det är så att vi trots en galopperande högkonjunktur ser att ungdomar har lika svårt som tidigare att få ett riktigt jobb och att vi ser att resultaten i skolan faktiskt är på väg i fel riktning. Nog är väl statsrådet i så fall beredd att medge en betydande oro, eller menar statsrådet verkligen allvar med att hon är nöjd? Jag tyckte att statsrådet visade bort verkligheten lite väl enkelt när hon sade: Ja, man kan visa mycket med statistik. Men det är ju faktiskt så att på punkt efter punkt, inte bara i de svenska undersökningarna utan också i de internationella undersökningar som görs, så visar det sig att utvecklingen i den svenska skolan har gått åt fel håll. I matematik och naturvetenskap ligger numera på undre halvan av tabellerna när vi får våra skolresultat jämförda med dem i andra länder. självt har pekat på att det har skett en markant försämring för svensk del vad gäller både matematik, naturvetenskap och läsförståelse grundläggande kunskaper som vi alla behöver, oavsett vad vi sedan tänker göra senare i livet. Sedan är det naturligtvis så att statsrådet har helt rätt i att beroende på vilket program man har valt kan det vara mer eller mindre lätt att hitta ett jobb direkt efter gymnasiet. Visst är det så. Men då undrar jag återigen vilken verklighet vi lever i, därför att det är ju just de yrkesförberedande programmen som har de stora problemen med avhopp under gymnasieutbildningen. Jag möter många företagare runtom i landet som svarar samma sak när jag frågar dem, nämligen att de som lämnar gymnasiet inte har de yrkeskunskaper som behövs. Det är därför, herr talman, som det är så nödvändigt att vi får en nystart för just gymnasieskolan med en tydlig fokusering på yrkeskunskaper på de yrkesförberedande programmen, där vi också återinför en modern lärlingsutbildning, där vi ser till att det inte finns några återvändsgränder, som statsrådet var inne på, i systemet utan vilket program eller studieväg man än har valt så ska man ha möjlighet att senare komplettera, läsa vidare och om man vill gå vidare till högskolan. Men , herr talman, vill jag faktiskt hävda att den gymnasieskola vi har fungerar som en återvändsgränd för alldeles för många ungdomar. Det är därför jag menar att vi lever i det av Socialdemokraterna skapade tvåtredjedelssamhället för ungdomar. Jag vill mena att vi också här har en nyckel till att Socialdemokraterna har så svårt att visa konkreta resultat när det gäller ungdomsarbetslösheten. Jag väntar som sagt fortfarande på statsrådets svar, herr talman. 139 Statsrådet (): Vi återgår till det som rör utbildning och som uppenbarligen präglar den här interpellationsdebatten ganska mycket. Jag träffar också en hel del företagare, och där är man mycket bestämd med att man vill ha anställningsbara ungdomar, ungdomar som fixar jobbet, men man vill också ha utbildningsbara ungdomar utbildningsbara medarbetare över huvud taget, naturligtvis. Under ett arbetsliv händer väldigt mycket. Man måste kunna ta till sig ny kunskap. Av det skälet känner jag mig ännu mer styrkt i att vi inte ska gå på linje och säga: Vi ska korta utbildningarna på gymnasiet. De som går på yrkesförberedande program kan väl strunta i kärnämnena. De kan väl strunta i svenska, engelska och matte så där . Det viktigaste är väl att de kan hantverket som sådant. Jag tror inte att det underlättar. Jag tror inte att man med mindre kunskaper bättre möter behoven på arbetsmarknaden. När det gäller lärlingsutbildningen är det faktiskt vi fattade beslut om propositionen som gör att vi inför en lärlingsutbildning. Jag tycker det är jättebra. Jag har i flera andra sammanhang också sagt att det säkert är så att yrkesförberedande program har varit lite styvmoderligt behandlade. Det är väldigt klokt, tycker jag, att vi inför en lärlingsutbildning. av dem som går ett yrkesförberedande program kommer att kunna göra det i lärlingsform. Det betyder inte att man missar allmän behörighet till högskolan, men det betyder att man får mer av arbetsplatsförlagt lärande. I de kursplaner som arbetas om försöker man också att knyta kärnämnen och karaktärsämnen närmare varandra. Det tror jag är en väldigt viktig del när vi talar om att alla ska läsa kärnämnen och få allmän behörighet. Det är naturligtvis så att matematiken ser olika ut på byggprogram, naturprogram, omsorgsprogram och så vidare. Är statsrådet stolt över alla de siffror som Axel Darvik har plockat fram? Det är klart att jag inte är stolt över att någon ung människa saknar ett arbete att gå till, men jag är stolt över att vi har bättre siffror än vad vi hade 1994. Jag skulle inte vara särskilt stolt om jag visste att jag kastade ut ungefär två tredjedelar i öppen arbetslöshet med en borgerlig politik som innebär att arbetsmarknadspolitiken kraftigt försämras. 100 000 platser försvinner. Det betyder att ungdomsgarantin, kommunala ungdomsprogrammet, interpraktik, företagslärling och mycket annat försvinner och ersätts av ja, vaddå? Det innebär att de som är arbetslösa som har en praktikplats och som kompletterar sitt gymnasium i stället blir öppet arbetslösa. Det är en utveckling som jag tror gynnar varken samhället eller de unga som söker arbete. 140 (): Jag hoppas att alla som lyssnar på den här debatten eller som läser den i efterhand ser vad statsrådet sade i sitt svar när jag frågade om statsrådet var nöjd när det gäller svårigheterna att hitta ett riktigt jobb. Då började statsrådet prata om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är här jag tycker att den grundläggande skillnaden finns mellan den politik för ungdomar som står för tillsammans med och den politik som Socialdemokraterna står för och som jag tror att väldigt många socialdemokratiska väljare känner sig rätt så främmande för. Det blir en politik där det viktiga inte är att man ska kunna ha ett riktigt jobb att gå till utan att man inte ska synas i statistiken. Jag tror att en orsak till att så många unga människor känner sig främmande inför den politiska debatten är just att så mycket av de politiska åtgärderna verkar handla om inte att man ska få möjlighet att av egen kraft lösa de problem som man ställs inför i livet och få hjälp när så behövs, utan det viktigaste är kanske att ens problem inte ska synas. Det är därför som det blir så intressant för Socialdemokraterna att tala om arbetslösheten men inte om alla dem som göms undan från statistiken genom olika former av praktik och annat som gör att man inte är öppet arbetslös men fortfarande inte har ett jobb, en vanlig, riktig anställning att försörja sig på. Det är därför statsrådet talar om de praktiska programmen och kunskapsmålen i dem men inte talar om det faktum att dessa mål ju har lett till att just de praktiska programmen har blivit en utslagningsmaskin för ungdomar som försvinner från gymnasieskolan och som inte får en fullvärdig vare sig yrkesutbildning eller gymnasieutbildning. Jag beklagar, herr talman, att den här debatten inte har gett några nya svar, men det var kanske inte så överraskande. Den har i alla fall tydliggjort skillnaden mellan och Socialdemokraterna. Med det, herr talman, vill jag tacka för den här debatten. 141 Statsrådet (): Att gömma arbetslöshet är ju ett ständigt argument från de borgerliga partierna. Jag tror att den som vill mycket enkelt kan se hur många som är öppet arbetslösa och hur många som befinner sig i någon så kallad åtgärd. Det där åtgärd eller att någon får någon typ av praktik eller bidrag är också sådant som de borgerliga talar om med ganska mycket förakt, tycker jag. Vad handlar det om? Jo, det handlar om att arbetsgivaren får ett stöd, ett anställningsstöd, för att någon ska kunna gå till arbetet. Det handlar om att någon som är går tillbaka till utbildning och kanske får kombinera det med praktik eller någonting annat för att känna att man klarar av sina studier. Två tredjedelar av dem som får sådana möjligheter skulle inte få det med en borgerlig regering. Det skulle betyda att 20 000 ytterligare ungdomar blir öppet arbetslösa i stället för att de har ett jobb, en praktikplats eller en utbildning att gå till. Jag vill också bara avsluta med att säga att den som läser protokollet naturligtvis alltid kan läsa själv, och kan också, tror jag, notera hur mycket jag har återkommit till det som faktiskt handlar om utbildning: att vi inte ska bygga in en återvändsgränd och att vi inte ska tala om för en generation unga att de behöver mindre utbildning och inte mer. Det gäller både högskola, vuxenutbildning och gymnasieutbildning. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2005/06:414 om studiemedlets storlek och studenters ekonomiska situation 142 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare minska den andel studenter som är beroende av rika föräldrar för att kunna studera. Vidare har han frågat mig vad jag avser att göra för att höja studiemedlen till en nivå som ligger mer i linje med de ekonomiska behov som finns hos studenterna. Vi har ett generöst studiestödssystem i som gör det möjligt för väldigt många personer att finansiera sina levnadskostnader . studerade nästan 430 000 personer med studiemedel, varav omkring 330 000 studerade på eftergymnasial nivå. De totala utgifterna för studiemedlen uppgick till nästan . Studiestödet bidrar till att undanröja ekonomiska hinder för studier. Stödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Grundläggande i detta sammanhang är att all offentlig utbildning är avgiftsfri. En viktig omständighet är också att vårt studiemedelssystem är lika för alla på så sätt att alla har rätt till samma totalbelopp oavsett om de studerande bor hemma eller har egen bostad. Någon koppling till föräldrarnas ekonomi finns alltså inte i i motsats till vad som gäller i flera andra länder där de studerande som fortfarande bor hemma får ett mindre fördelaktigt studiestöd. Sammantaget innebär detta att studieförutsättningarna för landets studerande är bland de bästa i världen. Jag har full förståelse och stor respekt för att studerande måste ha en fungerande ekonomisk situation för att kunna lyckas med sina studier. Men den som vill satsa på utbildning måste som regel räkna med vissa ekonomiska uppoffringar jämfört med förvärvsarbetande. Studiemedlen avser att i princip täcka rimliga kostnader för uppehälle, bostad och andra utgifter såsom för läromedel. Eftersom studiemedel endast lämnas under studietid finns möjligheter att till exempel under ferier arbeta och tjäna pengar. Studiemedelssystemets fribeloppsregler erbjuder generösa inkomstgränser. Många studerande har rapporterat framför allt om ökade boendekostnader. I detta sammanhang är det viktigt att framhålla att studiestödssystemet är en del av trygghetssystemen och fungerar tillsammans med andra förmånssystem i samhället. Bostadsbidragssystemet är alltså centralt och tillgängligt även för många i studerandegruppen. Inom studiemedelssystemet finns också möjlighet för dem som har haft arbetsinkomst att utnyttja ett tilläggslån om hela . Denna lånemöjlighet kan vara särskilt värdefull om man har en tillfällig utgift, till exempel för tandvård. Jag anser att det är viktigt att studenterna tar vara på de möjligheter som samhället erbjuder för att få en fungerande ekonomi .