prot · GT0962 · 2006-01-26 00:00:00 — Jag vet inte vad menar med att sätta hårt mot hårt. Jag skulle nog vilja säga att vi är väldigt tydliga när vi tar upp de missförhållanden vi anser finns i när det gäller mänskliga rättigheter. Om det är att sätta hårt mot hårt i ordval vet jag inte. Det är oerhört viktigt i svensk Rysslandspolitik att vara mycket tydlig i vad vi inte accepterar i den utveckling som finns i . Det hindrar oss inte, å andra sidan, att fortsätta att utveckla ett samarbete med på en rad områden. När det gäller det försvars- och säkerhetspolitiska området har försvarsministern förklarat varför man samarbetar i till exempel den här övningen Snöflingan. påstår att riksåklagaren ville ha ett åtalstillstånd från regeringen. Det har inte gjorts någon framställning från riksåklagaren, så regeringen har inte haft möjlighet att ta ställning till frågan. Jag skulle inte alls utesluta att ett åtalstillstånd lämnades av regeringen om en sådan framställning kom. 13 (): Då hade TT fel. Det kom ett färskt meddelande på den punkten . När det gäller EU kan det inte vara så lätt att vara svensk utrikesminister, när man är väldigt bunden av EU. Jag skulle vilja överlämna en liten lapp från EU , där man tar upp att det så kallade strategiska partnerskapet egentligen är ett pragmatiskt partnerskap. Det är inte heller så att det är EU 25 som håller i rodret, utan det är EU 3. Det jag har kritiserat i interpellationen är i första hand det brittiska ordförandeskapets oerhört nedtonade och nästan obefintliga kritik av valet i . Men det är också så att både och gärna vill komma in i säkerhetsrådet och då vill hålla sig väl med . Och vill ha en gasledning. Det finns naturligtvis en svårighet i att stå för en svensk tuff linje. Därför har jag en avslutande fråga. är det Gaercsittningar, men sedan ska det förhandlas fram en ny Rysslandsstrategi. Den vi har är tunn och kluven, och den har ett pragmatiskt förhållningssätt gentemot , och inte någonting som är styrt av vare sig MR-ideal eller ett hävdande av rättsstaten på ett tufft sätt. På vilket sätt kommer ministern i diskussionerna i EU att kunna hävda en hårdare linje, där man både har det långsiktiga, utvecklingsinriktade humanitära samarbetet, som är mer dialoginriktat, och vågar konfrontera och säga att Tjetjenienpolitiken är det yttersta beviset på en centraliserad stat? Runt det var ministern själv inne på finns också politiken gentemot de alltmer demokratiska grannstaterna, som är politiskt repressiv från sida. Vad sker med den nya Rysslandsstrategin? Kan vi förvänta oss att vågar ryta utrikespolitiskt när vi nu inte gör det hemma? 14 Utrikesminister (): har alldeles rätt i att EU:s Rysslandspolitik är en politik som förhandlas fram mellan EU:s medlemsländer. För att vi över huvud taget ska ha en EU-politik i en utrikespolitisk fråga gäller det att vi är eniga om den. Det betyder att de olika uppfattningar som finns inom EU måste jämkas samman. Det leder naturligtvis till att och politik i ett visst avseende inte alltid får fullt genomslag. Jag kan försäkra att vi är mycket aktiva i arbetet med att ta fram en ny Rysslandsstrategi. Vi är inte ensamma om det. Det finns andra länder inom EU som anser att det är oerhört angeläget. Det gäller också vår uppfattning att mänskliga rättigheter, de aspekterna, måste bli väldigt tydliga. Den dialog som förs om MR måste bli tydligare. Vi måste ha ett större, konkretare utrymme för att kunna hantera den typen av frågor i förhållande till . Jag är övertygad om att vi kommer att lyckas övertyga även fler av EU:s medlemsländer om det väsentliga i en skärpt Rysslandspolitik, som tar sikte också på MR-situationen på ett tydligare sätt. Men EU:s politik är en sak, och en annan är egen. Jag vill nog hävda att är mycket tydligt i sin Rysslandspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2005/06:194 om global kunskapskonkurrens 15 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat finansministern om han avser att ta initiativ till att genomföra nationella kompetensräkenskaper enligt den danska modell som han hänvisar till i interpellationen. frågar också om finansministern avser att ta andra initiativ för att tydliggöra vilka åtgärder behöver vidta för att stärka landets förmåga att framgångsrikt konkurrera i den globala kunskapsekonomin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I det globala kunskapssamhället kan inte konkurrera med låga löner och otrygga anställningsvillkor. I stället ska vi konkurrera med kunskap och kompetens. Därför vill regeringen att ska ha världens högsta utbildningsnivå och att alla måste ha förutsättningar att delta i ett livslångt lärande, så att människor har möjlighet att ständigt utvecklas. ska vara bäst i världen på att tillvarata befolkningens kompetens, och ska ha ett arbetsliv som stimulerar kvinnors och mäns initiativkraft och kompetensutveckling. De senaste elva årens satsningar på utbildning har varit mycket kraftiga. Av länder investerar näst mest i utbildning, av bnp . De statliga satsningarna på utbildning och studiestöd har fördubblats och omfattar bland annat , den treåriga gymnasieskolan och en omfattande utbyggnad av högskolan med närmare 100 000 nya utbildningsplatser. De stora investeringar som gjorts i utbildning har bidragit till att befolkning har goda kunskaper och hög kompetens. Det visar sig bland annat i internationella mätningar av baskunskaper, formell utbildning och arbetskraftens kompetensutveckling. För att veta hur väl vi lyckas med våra satsningar är det viktigt att veta hur det ser ut i andra länder. Genom internationella jämförelser, till exempel inom och EU, kan vi se vad vi är bra på och vad vi är mindre bra på. Vi behöver stärka det internationella utbytet på alla nivåer för att kunna lära oss av det som andra har lyckats med. Bolognaprocessens mellanstatliga samarbete inom den högre utbildningen mellan 45 europeiska länder är ett bra exempel på ett samarbete där vi kan lära av varandra och gemensamt nå en allt högre kvalitet och jämförbarhet i utbildningarna. De indikatorer som tagits fram i och som refereras i den rapport som hänvisar till går inte att använda för en internationell jämförelse, vilket talar emot den danska modellen. Arbetet bygger visserligen på ett OECD-projekt, men det innehåller inte ett internationellt användbart mätsystem, som menar, utan en teoretisk grund för vidare utveckling. Länderna inom EU har samlats kring målet att ska vara världens mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomi. Som ett led i detta arbete har alla medlemsländer lagt fram reformprogram som innehåller de åtgärder man vidtar på olika områden för att Lissabonmålet ska nås. Detta program, som kommer att debatteras i , ger en god överblick över de åtgärder som regeringen vidtar och avser att vidta. Jag ser fram emot den kommande debatten om detta reformprogram. Utbildning är ett prioriterat område för regeringen, och vi kommer att fortsätta att värna om investeringar i utbildning för att stå starka i det globala kunskapssamhället. 16 (): Det blir inte enkelt det här, men det går. För kan den tilltagande globala konkurrensen som vi är på väg in i bli en framgångssaga, men det blir ganska tufft att göra det till en sådan. Det ställer en hel del krav på oss som nation, som medborgare, som företagare och också oss som politiker. Länderna runtomkring har lyckats olika bra i den här processen. framtidsutskott innebär att det finska parlamentet har mer långsiktiga studier av vad som händer med den finska ekonomin och det finska samhället. I har man tagit globaliseringen ännu mer på allvar och inrättat ett globaliseringsråd och också kompetensräkenskaper för att se hur bra landet klarar sig i den konkurrenssituation som råder. Jag tror att det är viktigt för att vi lär av våra grannländer. De är på många sätt bättre förberedda inför den här situationen än vad vi är eller de har i alla fall identifierat den som en stor möjlighet, och ett potentiellt problem om man inte är tillräckligt vass när det gäller den globala utmaningen framöver. Dessutom har de, tycker jag, en lite mer ödmjuk syn på hur det ser ut. Det är en ödmjuk syn som jag tycker är tilltalande. När den slår sig för bröstet för att vi satsar mycket pengar på utbildningen funderar den danska, som satsar ungefär lika mycket, på hur man kan få ut mer av de pengar som satsas. Det är en väldigt stor skillnad på de ansatserna mot dem från regeringens sida. Danskarna säger: Vi satsar mycket pengar, och det är bra, men vi måste också fundera på hur vi får ut mer av de resurser som vi sätter in. I saknar jag den ödmjukheten hos regeringen. I gläds man kanske inte just åt framgångarna för . Men man nöjer sig inte med detta utan funderar på hur man kan stärka sin situation framöver och hur man inte blir för mycket beroende av den forskning som sker på . Hur ökar man mångfalden? Den ödmjukheten saknar jag i den diskussioner. Jag tror att det är viktigt att vi är glada över den situation vi har, men vi ska absolut inte lägga oss till ro. Det är kanske därför som utbildningsministern är tveksam till det danska initiativet med nationella kompetensräkenskaper. I är man glad åt att landet klarar den globala konkurrensen bra . De klarar sig ganska hyfsat. De får flera jobb. Jobbtillväxten är stark just . Men man är ödmjuk nog att fundera över framtiden, hur man ska spetsa sig själv att bli ännu bättre. Man har därför listat de tio framgångsfaktorerna, nyckelkompetenserna, som man tror är viktiga och som tror är viktiga för att man ska lyckas som land i den globala konkurrensen. Det handlar om läsförståelse, förmåga att lära nytt, innovativ kompetens, interkulturell kompetens och mycket annat. Man tar fram de här mätningarna inte för att skryta utan för att veta mer om var man ska satsa krutet. Man gör inte det för att slå sig till ro utan för att ta ytterligare krafttag. Och man gör inte det för att berätta för omvärlden att man är bra utan för att själv ta reda på var man måste bli bättre. Om man tittar på den danska studien så visar den att det går ganska bra i , men den visar också tydligt att det finns områden där man måste göra mycket mer. Och den visar framför allt att det finns en grupp som håller på att marginaliseras i . Den diskussionen tror jag att vi måste lära oss av i också. De problem som vi har är ganska tydligt två paradoxer. Det ena är forskningsparadoxen. Visst satsar vi mycket pengar på forskning framför allt är det två stora multinationella företag som satsar de pengarna och inte den statliga sektorn men vi får inte ut tillräckligt mycket i kunskapsföretagande jämfört med de satsningar vi gör. Vi har också en pluggparadox. Människor satsar jättemycket pengar och tid på att utbilda sig men får inte jobb. Vi läser i nu hur välutbildade unga människor ställs utanför. Det, fru talman och statsrådet, är inget bra sätt att förbereda för global kunskapskonkurrens. 17 Utbildnings- och kulturminister (): talar sig varm för en speciell mätmetod som man tillämpar i som innebär att man frågar människor vad de tycker om sin egen förmåga på det ena och det andra området. Det tycker jag är en spännande ansats, det är intressant att läsa vad man kommer fram till i , men det saknar möjlighet till internationella jämförelser. En liknande undersökning har gjorts i . Det visar sig att de mexikanska studenterna klassificerade sina egna kunskaper som bäst i världen. Objektiva mätresultat gav en helt annan bild. Det påminner oss om att sådana här mätningar har ett begränsat värde för internationella jämförelser, även om de är viktiga för annat. Vi deltar i alla de utvecklingssammanhang som finns, i , i EU och på andra håll, för att utveckla internationellt jämförbara mått och mätmetoder på detta, för vi behöver och vill ha en bättre kunskap om hur vi står, hur andra står, vad vi har att lära, var vi är mindre bra och var vi kan ta intryck av andra. Det är en oerhört viktig verksamhet för ett land som satsar så mycket på utbildning som vi gör och som tycker att det är spjutspetsen mot framtiden. Det finns väldigt mycket som mäts, och det är viktigt att dra slutsatser av det. I dagens skulle jag vilja råda att slå upp vad hans partikamrat säger inför toppmötet. Barroso är ordförande, eller president som det heter, i kommissionen i . Han säger: är det land som har den största forskningsinsatsen i EU, och som följd av det också den högsta tillväxten. Han ger en annan bild än den svenska gnällhögern. Jag föredrar att betrakta honom som en distanserad och ganska neutral iakttagare. Han lyfter fram det som inte har sett, nämligen att faktiskt satsar mest i EU på forskning och utveckling, mer än . Vad gäller påståendet att det bara är multinationella företag som satsar, vilket i och för sig är en intressant observation eftersom har sagt att alla företag har flyttat ut ur landet, kan jag berätta att vi satsar näst mest i och ligger på tredje plats i hela världen när det gäller skattemedel till forskning. Och det ger resultat i form av tillväxt. säger också att vi inte gör någonting. Vi bara slår oss för bröstet och skryter och slår oss till ro. Jag vill påminna om vad vi gör. Vi satsar på mycket långtgående reformåtgärder inom lärarutbildningen, vi uppmärksammar svårigheter i civilekonomutbildningen och ser till att skärpa kraven, vi ser till att stimulera vuxenutbildningen, ett livslångt lärande, så att arbetsmarknaden ska få den kompetens den behöver för att mäta sig i konkurrensen i världen. Vi satsar när ungdomskullarna växer på att dagens 15-åringar ska ha samma chanser till utbildning som dagens 20-åringar. På alla de här områdena noterar jag att och allianskamraterna är emot. De vill satsa mindre på utbildning, färre ungdomar ska läsa historia, matematik och engelska, färre ungdomar ska ges möjlighet att komma in på högskolan. Man vill försvåra läsandet, införa avgifter på biblioteken. Man pratar i sitt parti om att höja bokmomsen, man vill ta bort uppsökande verksamhet på arbetsplatserna för att stimulera läsande bland sådana grupper som läser mindre. Jag påstår att det är vi som har en offensiv, självkritisk, ödmjuk, självgranskande politik för att vässa kompetens och kunskaper för att klara globaliseringen och dess utmaningar för . Er väg att minska på allt som är viktigt är fel väg när det gäller att lösa konkurrensmöjligheter för framtiden. 18 (): Det var ett spännande inlägg om kompetensräkenskaper i och möjligheten att införa det systemet i . Jag tror att det hade varit intressant att göra det, och jag tror också att det hade varit fullt möjligt om man hade velat göra det. Det grundar sig på, precis som statsrådet sade, indikatorer i som danskarna själva har ändrat lite grann. Men skulle man vilja ha ett bra system för att kunna jämföra hur bra länderna förbereder sig inför den globala kunskapskonkurrensen skulle man kunna få det genom detta. Det är nog viljan som saknas, tyvärr. Jag tycker att det är synd att man inte vågar ta den utsträckta handen när nu den möjligheten öppnas. Är det någonting vi behöver är det väldigt tydliga jämförelser både med andra länder och framför allt med oss själva för att se hur det utvecklas år , inte för att vi ska kunna skryta, inte för att vi ska kunna klä oss i säck och aska utan för att vi ska veta var vi behöver satsa mer resurser, var vi behöver bli bättre och också var vi är riktigt bra . Vi ser att läsförståelsen bland svenska ungdomar försämras. Jag tror inte att det är ett bra sätt att stärka . Jag tror inte att det är ett bra sätt att vässa våra kunskapsverktyg i den konkurrens som finns. Vi ser att det finns många unga människor som lägger år på att plugga men som inte får någon nytta alls av det. Jag läser i tidningen om en nationalekonom som har pluggat , hon har 120 poäng, och har sökt jobb därefter utan att få något. Vi har en stor ungdomskull som håller på att fastna i utanförskap. Vi har väldigt många människor som lever i utanförskap och som har väldigt små chanser att komma tillbaka. Det är inget sätt att förbereda för en tuff kunskapskonkurrens . Jag läste, på tal om lärarutbildningen, i en tidning att lärarstudenter som ska undervisa i tidiga år inte får lära sig engelska på . De ska undervisa barn och ungdomar i i engelska, men själva får de ingen utbildning i engelska på lärarutbildningen. Det är inget bra sätt förbereda för kunskapskonkurrensen framöver. Statsrådet sade att jag sagt att man inte gör någonting från regeringen. Det tror jag inte att jag har sagt, åtminstone var det inte min mening att säga det, därför att jag tycker att regeringen gör en del. Men man får inte slå sig till ro. Man måste vara ödmjuk, och man måste fundera på vad vi kan lära av andra länder. har tillsammans med andra i alliansen föreslagit en kraftig utbyggnad av forskningen. Det är så som statsrådet säger, att ligger i topp när det gäller forskningen, men det är också så att vi är väldigt beroende av ett fåtal stora företag som med enkla beslut skulle kunna rasera den svenska forskningsmiljön ganska rejält. Då måste man fundera, precis som de gör i , hur vi kan bli mindre beroende av detta. Jag läste en skrift som regeringen gett ut om innovationssystem där man slår fast att av det som satsas på forskningen i är från den statliga sidan. Resten är från företag. Det är väl bra att företag satsar på forskning, men det innebär också att om de i sina styrelser skulle fatta beslut om att flytta ut forskning och utveckling skulle den svenska forskningsmiljön och de forskningsresurser som finns i det här landet raseras snabbt. Jag är bekymrad över detta, men framför allt är jag bekymrad över att statsrådet avvisar de idéer som finns i våra grannländer om hur man ska få en bättre metod för att utveckla och säkra våra länder inför den globala kunskapsutmaningen. Ska man lyckas med det tror jag, fru talman, att vi måste få med alla människor i det här landet. Det funkar inte att låta unga människor misslyckas med läsförståelsen. Det funkar inte att låta ungdomar ställas utanför arbetsmarknaden trots goda utbildningar. Det funkar inte att låta människor som har invandrat till fastna i utanförskap. 19 Utbildnings- och kulturminister (): slutar med välvilliga paroller som jag gärna håller med om. Vi i måste få med alla människor och inte lämna någon utanför. Alla, inte bara några, brukar vi säga i mitt parti. Därför tycker jag att det är så viktigt att tydliggöra skillnaden mellan våra åsikter i denna fråga. Skillnaden är tydligen inte sättet att prata, eftersom också ni säger alla, inte bara några. Men vad är det föreslår? Ta bort 25:4-regeln som gör det möjligt för människor med arbetslivserfarenhet att komma in på universiteten. Ta bort utbildningen i matematik och engelska för de av ungdomar som man inte vill ska gå på högskolan. De ska lära sig mindre än . De förslår färre platser på högskolan, att som det enda utvecklade landet i hela världen planmässigt ska minska den andel ungdomar som ska beredas plats på högskolan, planmässigt, år för år en lägre andel än året innan. har vi en andel på . Era krav innebär att det snart sänks till . Inget annat utvecklat land i världen har valt en sådan strategi. som ska beredas plats på högskolan ska de som inte får plats få en sämre utbildning än vad som gäller för de grupper som inte går vidare till högskolan ingen matematik, ingen engelska, mindre svenska. De ska inrikta sig på lärlingsutbildning där man ska utbilda sig till att sköta en viss maskin. , när den är utsliten och omodern, står man utan generella kunskaper, och möjligheter till ny utbildning försvagas, för vuxenutbildningen ska skäras ned. En alliansbroder till er där har ni glädjande nog inte ställt upp vill göra utomordentligt kraftiga neddragningar i stödet till vuxenutbildningen. Ni begränsar er till att spärra vägen till högskolan genom att avskaffa 25:4-regeln. Jag beklagar det. Det här vore en plats för nationell sammanhållning kring gemensamma mål att stärka plats i världsekonomin. Vi har klarat globaliseringen väl. Vi har haft ett överskott på 1 000 miljarder när globaliseringen intensifierats. Vi har fördubblat exporten. Vi har högst sysselsättning i EU. Vi satsar mer statliga medel på forskning jag upprepar det eftersom tydligen inte hörde vad jag sade än alla andra länder i hela världen utom två, och . som folkhushåll satsar mer pengar på forskning än alla andra EU-länder, långt mer än också och naturligtvis mycket mer än länder som . Alliansen föreslår en kraftig utbyggnad av forskningen, säger . Det vill jag dementera. Det är fel. Ni har inte svarat på regeringens beslut att binda forskningen till av bnp, ett radikalt, djärvt och internationellt sett unikt beslut, fullt finansierat med riktiga budgetmedel. Här pratar vi inte om humbug om att plundra pengar från pensionsfonder eller någon annan börsrelaterad jojofinansiering, utan det handlar om riktiga statsutgifter som ska betalas på riktigt sätt. Ord i all ära, men det är handling som räknas. Säger man att man vill få med alla människor, är det inte uppriktigt att skära ned på den kunskapsinvestering som gäller väldigt många människor. Då blir fler ställda utanför, inte färre. 20 (): brukar ta ut svängarna i den här kammaren rätt rejält, men jag får lov att säga att detta var lite grann av ett rekord. Att det skulle finnas förslag om att gymnasieungdomar inte ska läsa matematik och engelska är för alla utom en nyhet. Han sade inte heller hur det skulle funka att våra lärarstuderande inte får plugga engelska trots att de ska utbilda våra ungdomar i det ämnet. Han svarar inte på frågan hur man förbereder ungdomar inför den globala kunskapskonkurrensen genom att föra en skolpolitik där färre människor lär sig läsa ordentligt och där färre ungdomar blir riktigt duktiga i att läsa. Det är den situation vi har i skolan , tyvärr. svarar inte heller på frågan hur vi ska få in de människor som har lagt år på studier, stora resurser och lån, men som inte får använda sin kunskap. Jag tycker inte att det är ett bra sätt att förbereda inför kunskapskonkurrensen. I stället blev det ett tufft och hårt angrepp på den borgerliga alliansen, ingen egen politik, ingen förmåga att lära av de nordiska grannländerna, som har en helt annan syn på hur man förbereder landet inför den globala kunskapskonkurrensen. Det blev bara ett angrepp, och det tycker jag är synd. Det danska systemet, kompetensräkenskaper, kanske inte är det allra bästa eller det perfekta. Men det är inte alltid så att det bästa ska behöva ska bli det godas fiende. Det skulle vara intressant om utbildningsministern i stället för att skälla på borgerligheten funderade på om man kan lära av andra länder och försöka skapa ett system där vi kan få bättre fokus på vad vi måste satsa bättre på i för att rusta oss inför konkurrensen. Jag tror att det hade betytt mycket mer för än de här angreppen på borgerligheten. Vi har en situation där vi lämnar folk utanför i det här landet. Det är så det ser ut , och det är inget bra sätt att förbereda för framtiden. 21 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tycker att det är bra att man utvecklar mätmetoder på utbildningsområdet. Jag har sagt det i mina inlägg och jag säger det gärna igen. Jag tycker att det är bra att man utvecklar de metoder som danskarna använder. Danskarna går före och tillämpar i en tidig version av ett utvecklingsprojekt som pågår i , där deltar och som stöder, tycker är intressant och viktigt. Det danska har den svagheten att det saknar möjligheter till internationell jämförbarhet. Vi deltar i utvecklingsarbete och kommer att följa det noga. Och vi gör väldigt mycket för att skaffa oss jämförelser mellan och andra länder, så mycket att vi ställer om det svenska utbildningsväsendet för att det ska passa in i det som vi kom överens om i den så kallade Bolognaprocessen. Det tror jag är den mest vitaliserande, mest spännande, mest dynamiska reformprocess som vi har haft inom högskolan i på mycket . Det kommer att gynna hela . Det kommer också att stärka .