prot · GT0986 · 2006-03-14 00:00:00 — 71 Försvarsminister (): Detta är en stor och allvarlig fråga som vi har ägnat en interpellationsdebatt åt. Jag är den första att skriva under på det. Jag är själv oroad över översvämningar som kommer allt oftare, över eventuella förändringar i klimatet och vad det kommer att få för effekter. Som minister är jag ändå skyldig att se till att det finns ett gediget kunskapsunderlag. Jag är nämligen övertygad om att det kommer att behöva göras en svår riskavvägning. Det kommer att behöva göras stora åtaganden för att lösa problemen, för det finns en risk för väldigt stora skadeverkningar om vi inte gör något. Jag tror att vi båda som är engagerade i den här frågan behöver ett riktigt gediget underlag. Jag tror att det finns många som kommer att tveka inför de åtagandena. Därför har regeringen bett att få ett rejält underlag i frågan. Sedan ska vi agera. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2005/06:279 om deltagande i ISAF:s regionstyrka i Mazar-e-Sharif 72 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av de drastiskt ökade kostnaderna för och var kostnaderna ska tas ifrån när det gäller insatserna i Mazar-e-Sharif. Regeringen har tilldelat för internationella fredsfrämjande insatser , under anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser. Utöver tilldelat belopp finns ett ingående anslagssparande om ca . Totalt finns det alltså ca tillgängligt på anslagsposten. Av dessa har regeringen fördelat för olika fredsfrämjande insatser, inklusive för ISAF, insatsen i . Den ekonomiska ramen för insatsen i ökades till i samband med ett regeringsbeslut . Anledningen till ökningen är främst den förstärkning av bidraget som skedde med anledning av attentatet då två svenska soldater omkom och ytterligare två skadades. En ytterligare ökning av kostnaden för insatsen uppstod till följd av en förnyad hot- och riskbedömning som genomfördes av Försvarsmakten . Denna bedömning var en indikation på att säkerhetsläget kunde försämras . Detta gav ytterligare motiv till att förstärka bidraget och utgjorde därmed ett led i kostnadsökningen. Till slut har även leveranser av missionsanpassad materiel för utlandsstyrkan försenats och belastar 2006 i stället som planerats. Jag vill också erinra om att det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet delade regeringens bedömning i propositionen om utökat svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (prop. 2005/06:34, UFöU1). Där skrev regeringen att det kan uppstå situationer, till exempel en hastigt uppkommen försämring av säkerhetsläget, där den svenska närvaron tillfälligt kan komma att behöva förstärkas med särskild nyckelpersonal eller med större enheter. Mot bakgrund av det jag sagt tidigare kommer inte ökningen av den ekonomiska ramen för insatsen i att påverka de övriga svenska insatserna. 73 (): Jag vill tacka för svaret på min interpellation som för ovanlighetens skull innehåller ett svar på den fråga som har ställts. Det är vi inte så vana vid från den här talarstolen. Tyvärr är svaret ändå inte fullständigt, enligt min mening. I efterhand har jag fått reda på att man har en kostnadsökning, utöver den som vi har talat om tidigare på upp till 415 miljoner, på ca som man har belastat anslag 6:2 med, alltså vårt materielanslag. Det nämner inte ministern. Vi talar om en kostnadsökning på för en enda insats . I svaret anger ministern att ökningen beror på att man förstärker skyddet och på en utökning med som mest hundra personer. Det är en mycket stor kostnadsökning, även om ministern i svaret säger att vi har täckning för det och att det inte ska påverka andra insatser. Om man tänker sig ett läge där flera svenska insatser råkar ut för ökade kostnader genom olyckor och annat kan man ju ställa sig frågan: Vad kommer regeringen att göra när man hamnar i en sådan situation? Känner sig försvarsministern verkligen säker på att anslaget räcker för en sådan situation? Det är mycket pengar vi talar om. Av 1,7 miljarder har redan över 1,5 miljarder fördelats, enligt ministerns svar. Vi har bara ett kvartal bakom oss. Det hade väl varit klädsamt att informera och framför allt utskottet om denna ofantliga kostnadsökning? ISAF:s uppgift handlar främst om att bistå uppbyggnaden av det afghanska samhället där samverkan med myndigheter, lokala ledare och civilbefolkning är helt nödvändig och en förutsättning. Därför har man valt att tona ned bruket av pansarfordon och tunga vapen till förmån för lättare utrustning. Så hände den tragiska olycka som ministern tog upp. Den illustrerar vikten av kontinuerlig och högkvalitativ analys av säkerhetsrisker inte enbart efter det att en olycka har skett utan . Man kan uttrycka att insatsen i , efter vad jag har beskrivit, egentligen är en enda stor biståndsinsats. Det är i modern mening. Jag ställer mig bakom insatsen som sådan. Min fråga till ministern är: Är det så vi ska använda vår Försvarsmakt ? Hur ser den långsiktiga planen ut för insatsen i ? 74 Försvarsminister (): Jag är ledsen om det inte anses att jag har gett svar på frågan. Mitt första svar är att vi alla har varit överens om att insatsen i är långsiktig. har funnits i , sedan det gamla kriget, med biståndsinsatser och med stöd för det arbetet. Det har gjort att det finns ett stort förtroende för i . är en av de viktigaste uppgifterna att se till att det blir säkerhet i området så att man också kan bygga upp det afghanska samhället och stabilisera verksamheten. Det är i den säkerhetsoperationen, ISAF, som deltar med trupp. Förändringarna i det afghanska samhället som innebär att man vill komma åt narkotikabruket den afghanska regeringen vill göra en del åt det skapar naturligtvis oro i regionen. En fråga är om regeringen, det valda parlamentet, har legitimitet i hela landet. Eftersom vi vet att det finns krigshärdar som kan bidra till bristande stabilitet är det viktigt att se till att man bidrar till säkerheten. Det är det det svenska truppbidraget gör. Det är ingen biståndsinsats. Det är en säkerhetspolitisk insats. kommer gladeligen att plocka bort den insatsen och ändå behöva finnas kvar med biståndsinsatser för att ett av jordens fattigaste länder ska få utvecklingsmöjligheter som är rimliga. är vi där för att bidra till att skapa säkerhet. Det handlar inte om att vi vill försöka minska kostnaderna genom att lova lättare utrustning. Om man har valt andra fordonsalternativ och andra sätt att uppträda har det varit därför att säkerhetsläget har medgett det och därför att det skapar mycket bättre kontakt med befolkningen. Kan man inte arbeta på det sättet måste man skaffa tyngre fordon, men också uppträda på ett annat sätt. Det gör säkerhetsarbetet tyngre och svårare. Man måste kunna göra så i vissa skeden. Det är aktuellt nu i det område där vi opererar. Jag tycker inte att det är konstigt att vi använder pengarna och talar om hur mycket pengar som är planerade att användas inte bara för utan också för våra andra insatser eftersom det inte heller är meningsfullt att få reservationer. har vi kunnat använda reservationerna och fört över dem därpå. Men vill naturligtvis att de medel som vi ställer till förfogande också ska förbrukas . Det finns fortfarande kvar en reserv om säkerhetsläget skulle förändras, och vi har ytterligare medel kvar för att vi ska kunna se om det finns utrymme för eventuella andra insatser. Det vore helt oansvarigt om vi skulle ha förbrukat samtliga resurser. Det har vi alltså inte gjort. Det hindrar inte som läget är i världen att man kan behöva göra ytterligare förstärkningar i men också på andra ställen. Och det finns det en reserv för. 75 (): Är det inte ganska orimligt att en enda insats ökar när man ser att vi har tagit en stor del av de anslag som finns ? Jag tycker ändå att jag vill ha en liten förklaring från ministern om hur det kan komma sig att det ökar så mycket under en väldigt . Vi tog ju beslutet , och är summan större. Det vill jag ha en rimlig förklaring till. Jag tycker också att man ska informera både och utskottet som har det ekonomiska ansvaret om hur det ligger till. Då kan vi naturligtvis få en större förståelse för vad som sker. informerade försvarsministern faktiskt oss i utskottet om EU:s informella ministermöte som hon hade varit på. Där hade man diskuterat detta med att gå från militär till civil hantering till exempel i Bosnien. Ministern uttryckte sig på följande sätt: Att använda rätt medel för att lösa civila problem är viktigt. Då undrar jag återigen: Vad har man för långsiktig plan för insatsen i som just nu kostar oss väldigt mycket pengar? Hur ser utvecklingen ut i utifrån den säkerhetspolitiska analysen, och hur har regeringen tänkt att lösa uppgiften i på också utifrån den civilmilitära delen? 76 Försvarsminister (): Allra först vill jag säga att uppgiften i , trots dessa förstärkningar, inte är den dyraste insatsen som vi gör under detta år. Insatserna i Kosovo kostar mer, och i kostar insatserna lika mycket som vi har bedömt kostnaderna. Sedan är det svårt att exakt beräkna kostnaderna och se att det blir precis på detta sätt. åtagande i är långsiktigt ja. Just nu bedömer vi att det finns behov av militär trupp för säkerhetsarbetet. Men i det arbete som sker i inom ramen för ett PRT pågår, vid sidan om den rena säkerhetsuppgiften, utbildning av den afghanska militären så att man själv kan ta över de militära uppgifterna och även polisen och rättssystemet så att man får det på fötter och får ett legitimt rättssystem. Dessa insatser pågår parallellt. Och det är bland annat därför som det behövs militär trupp där för säkerhetslägets skull. Det finns ingen anledning för något land att finnas kvar med militär trupp längre än man behöver. Men det är ett mycket osäkert och bräckligt läge i just , och därför måste inte bara utan även många andra länder finnas där med militära bidrag. Just att arbeta med PRT-konceptet innebär ju att vi också får indikationer på när vi kan byta ut insatserna mot andra typer som är mer effektiva för att få en positiv utveckling till stånd i . Det är skälet. Och vi kommer långsiktigt att vara kvar med stöd av bistånd och inte med militära insatser. Men just nu och för en period som jag dessvärre inte kan se slutet på med tanke på hur verkligheten ser ut på marken är det så här. Detta är bakgrunden till att vi har behövt förstärka våra egna militära insatser. Men jag kan inte göra någon bedömning när det gäller tidpunkten. Jag har utgått från att de mandat som gav i samband med operationen också skulle täcka kostnadsökningar och att man skulle acceptera att vi även vidtar de säkerhetsåtgärder som erfordras för den personal, både militär och civil, som har i området. 77 (): När man är ansvarig och sitter i ett utskott som har hand om ekonomin måste man ändå få ställa frågan när kostnaderna för ett uppdrag blir högre än vad som var tanken från början. Och jag tycker att det hade varit klädsamt om regeringen på något sätt hade talat om för oss hur det ser ut. Då hade vi kunnat följa verksamheten som vi gör med all annan budgetuppföljning eller kostnadsuppföljning. Det tycker jag hade varit lämpligt. Ministern talade här om en långsiktig plan. Men hon säger inte ett ord om vad den kommer att innehålla. Det kunde ha varit bra för mig och andra att få veta hur den långsiktiga planen ser ut. Det går väl bra att säga att man har en långsiktig plan, det kan man göra om det mesta, men man måste också tala om innehållet . Jag önskar alltså att få lite ytterligare upplysningar. 78 Försvarsminister (): Om man tittar på ansvaret i fråga om dessa delar har trots allt tilldelat regeringen ett antal miljoner för att vi ska kunna ha trupp i internationella insatser. har också bestämt att vi ska vara i och att vi ska vara på ett antal andra ställen och haft förståelse för att det kan ske försämringar i säkerhetsläget som innebär att man kan behöva förstärka verksamheten och att det därmed blir högre kostnader. Det är den uppgiften som regeringen har. Och regeringen har uppfattat att det är regeringens roll att se till att anslaget nyttjas på ett sådant sätt att vi finns på de ställen som har beslutat om och att vi också ser till att vi har erforderlig säkerhet för den personal som vi har utsänd så att den kan fullgöra uppgifterna. Det är det ansvar som regeringen har. Sedan är det klart att man dagen innan vi faktiskt tar över PRT kan be mig tala om hur länge vi ska vara där och vad det handlar om. Det tycker jag dock är att begära väldigt mycket. har gjort bedömningen att det är angeläget att vi finns kvar i PRT i Mazar-e-Sharif och att vi lär oss mer av civilmilitär samverkan genom att ta på oss ledarskapet i Mazar-e-Sharif. Och det uppdraget påbörjas . Vår inriktning är klar, nämligen att civilisera förhållandena. Men vi befinner oss i ett område som är ytterst farligt och där det hela kan kastas om ganska snabbt. Och det har haft förståelse för och, tycker jag, gett regeringen mandat för att kunna hantera den situationen. Men vi har fortfarande kvar en reserv om ytterligare försämringar skulle inträffa. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2005/06:270 om betalningsmoral i offentlig verksamhet 79 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att offentliga verksamheter ska visa en bättre betalningsmoral och vilka åtgärder jag i övrigt avser att vidta för att små företag ska ges bättre förutsättningar att möta de problem som uppstår vid sena betalningar. Alla ska självklart betala sina räkningar . Det gäller oss alla som privatpersoner i lika hög grad som det gäller aktörer i affärslivet och i den offentliga verksamheten. En god betalningsmoral är grundläggande för att ekonomin och samhället ska fungera väl. Jag delar uppfattning att offentlig verksamhet bör föregå med gott exempel och sköta sina betalningar på ett bra sätt. Det är självfallet inte acceptabelt om statliga bolag, myndigheter, landsting eller kommuner uppvisar sådana brister att de hamnar i kronofogdens register. När det gäller de statliga bolagen har jag erfarit från näringsministern, som har ansvaret för dessa, att han helt delar min uppfattning. Även de statliga bolagen ska vara ett föredöme med god betalningsmoral. Han utgår från att ledningarna i respektive statliga bolag har inställningen att räkningar ska betalas och inte bli föremål för överlämnande till kronofogden. När det gäller de statliga myndigheterna har jag inte intrycket att för sena betalningar skulle vara något utbrett problem. Tvärtom visar den årliga EA-värdering som görs av att de allra flesta myndigheterna får goda betyg när det gäller hantering av leverantörsfakturor, affärsmässiga villkor och god affärssed. När det gäller landsting och kommuner är det naturligtvis beklagligt att det förekommer att fakturor inte betalas . Kommuner och landsting har dock ett självständigt ansvar, och det är upp till den enskilda kommunen eller att se till att det finns tillfredsställande rutiner i verksamheten. I fråga om betalningsrutiner har bland annat den kommunala revisionen en stor betydelse. De kommunala revisorerna har bland annat i uppgift att övervaka att verksamheten bedrivs på ett ekonomiskt tillfredsställande sätt. Sammanfattningsvis är det viktigt att alla verksamhetsansvariga följer upp dessa frågor i den offentliga verksamheten och åtgärdar de eventuella brister som finns. Jag kommer att noga följa utvecklingen och vid behov överväga åtgärder från regeringen. har också frågat efter åtgärder i övrigt för att små företag ska ges bättre förutsättningar att möta de problem som uppstår vid sena betalningar. Även om detta ligger utanför mitt ansvarsområde vill jag understryka att regeringen är medveten om dessa problem och att olika åtgärder övervägs för att komma till rätta med dem. Inom bereds ett kommittédirektiv om åtgärder för att motverka problem med sena betalningar. Avsikten är att en särskild utredare ska tillkallas med uppdrag att dels kartlägga omfattningen av problemen med sena betalningar och långa betalningstider, dels analysera huruvida behov av att vidta åtgärder föreligger. Därefter är avsikten att utredaren, mot bakgrund av kartläggningen och behovsanalysen, ska föreslå åtgärder för att komma till rätta med problemen. anför att det finns problem med att företagen behöver betala moms för en faktura som de ännu ej fått betalt för. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över förfarandereglerna på beskattningsområdet. I det arbetet ingår också att se över reglerna om redovisning och betalning av bland annat moms i skattebetalningslagen. Vidare kommer regeringen att föreslå vidgade möjligheter för småföretag att tillämpa kontantredovisning. gäller att företag med en årlig omsättning på högst 20 prisbasbelopp, det vill säga innevarande år, kan få tillämpa en bokslutsmetod som innebär att de väntar med att redovisa momsen på försäljningar tills de fått betalt. Avdrag för ingående moms får på motsvarande sätt göras först i samband med att betalningen av den inköpta varan eller tjänsten är gjord. Vid räkenskapsårets utgång ska dock en avstämning göras så att även momsen på obetalda fordringar och skulder redovisas. Regeringen har i en lagrådsremiss föreslagit att kontantredovisning får tillämpas av företag som inte är skyldiga att lämna årsredovisning och vars årliga omsättning inte överstiger . Det innebär att flera småföretag kommer att kunna redovisa momsen enligt en kontantprincip och därmed avvakta med redovisningen av momsen tills de fått betalt från sina kunder. Sena betalningar och långa betalningsfrister är ett fenomen som allvarligt stör handeln också mellan medlemsstater på den inre marknaden. I EU gäller och rådets direktiv /35/EG av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner. Med handelstransaktioner avses därvid transaktioner inte bara mellan företag utan också mellan företag och offentliga organ. En betalning är sen enligt direktivets mening om den avtalsenliga eller lagstadgade tidsfristen för betalning överskrids. Syftet med direktivet är att medlemsstaterna bland annat ska säkerställa att borgenären vid sen betalning ska vara berättigad till dröjsmålsränta och ha rätt att kräva skälig ersättning för indrivningsåtgärder samt att borgenären normalt sett ska kunna erhålla en exekutionstitel när det gäller otvistiga fordringar. Överenskommelser om oskäliga betalningsvillkor ska också kunna jämkas. Enligt direktivet skulle kommissionen genomföra en översyn och komma med förslag till åtgärder för att förbättra direktivet. Denna översyn har tyvärr ännu inte inletts. Näringsminister har dock skrivit till kommissionen för att försöka få kommissionen att påbörja denna översyn. Sammanfattningsvis har regeringen således tagit flera initiativ i syfte att komma till rätta med småföretagarnas problem vid sena betalningar. 80 (): Jag vill inleda med att tacka statsrådet för svaret. Frågor som berör moral och då även affärsmoral och etik inom affärsvärlden kan man inte lösa enbart genom lagstiftning, regleringar och så vidare, utan det finns också en stor poäng i att till exempel i riksdag samtala om de här frågorna och försöka komma fram till vad som är god sed och god etik när det gäller betalningar. Det är också viktigt där tror jag att statsrådet och jag är överens att det skapas goda villkor för småföretagandet, inte bara för företagarna själva utan också för tillväxten som sådan, för jobbskapande och liknande. Vi vet att goda villkor för småföretag innebär fler jobb och en bättre tillväxt. Därför är detta en viktig fråga. Dessutom är den lämplig att diskutera i denna kammare dels beroende på hur staten, statliga myndigheter och företag, agerar när det gäller betalningsmoral där kan vi mer direkt ingripa, men framför allt regeringen dels beroende på de regler som finns när det gäller privat näringsverksamhet och där framför allt större företag brister i sin betalningsmoral i förhållande till mindre företag. Det är ett ökande problem med att företag och i viss mån också myndigheter och statliga företag inte betalar sina räkningar . Företagarna, som ju organiserar många av landets småföretagare, har undersökt hur det står till här. Man har presenterat detta i en rapport, . Andelen företagare som tvingas betala moms för en faktura som de inte fått betalt för ökade från . Andelen företagare i undersökningen som i stor utsträckning fått likviditetsproblem på grund av detta ökade från . För de småföretagare som fått stora likviditetsproblem på grund av detta slår det ganska hårt. tvingades låna ur privatekonomin då likviditetsproblem uppstod, och fick avvakta med att ta ut lön. Det är klart att detta inte är bra villkor för en småföretagare att bedriva sin verksamhet oavsett om det är ett statligt företag eller en myndighet eller om det är stora privata företag som glider på betalningen. Jag tycker att statsrådet gav ett fylligt svar. Det kom besked på en rad punkter. Jag hade inte väntat mig annat än att statsrådet skulle säga att helstatliga företag eller företag där staten har ett betydande inflytande eller myndigheter inte skulle uppvisa någonting annat än en god betalningsmoral. Tyvärr sticker vissa statliga företag eller företag och andra verksamheter där staten har ett betydande inflytande ut lite grann. Det är nedslående att , bland annat och , har 1,6 miljoner anmälda hos kronofogden. Det har man alltså haft . Andra verksamheter som har ett helstatligt eller ett stort statligt inflytande och som återfinns i kronofogdens register och där man knappast kan vara på obestånd så att det är det som är skälet till att man inte klarar av att betala är till exempel , , , , , och . har statsrådet här visat på ett antal direktiv som skulle förbättra för småföretagandet. Jag undrar lite grann vilka åtgärder som statsrådet vidtar för de statliga myndigheter och företag som ändå sticker ut här för att de ska bli bättre på att betala. Jag undrar också om de utredningar som ministern tar upp här. När kan man förvänta sig att de kommer med ett resultat? 81 Statsrådet (): När det gäller utredningarna så har den ena fortfarande ingen utredare. Vi vet att det tar tid. Utredningstiden är säkert och så vidare. Det ligger alltså en bit in . Jag vill ändå peka på de här två eftersom de har tillkommit precis av den anledning som interpellanten här har pekat på. Det beror på den bekymmersamma bild som har varit bakåt i tiden. Det är därför regeringen har tillsatt utredningarna. Vi är fullständigt överens om, och jag, att det inte är acceptabelt att de sena betalningstiderna gör att småföretag till och med kan hamna på obestånd eller i varje fall få stora bekymmer. När det gäller de statliga myndigheterna, som regeringen naturligtvis direkt kan känna ett större ansvar för, är jag beredd att vidga insatserna på så sätt att vi från regeringens sida trycker på våra respektive myndigheter och respektive bolag som vi har ansvar för i de olika departementen. Vi måste se till att de verkligen sköter sina betalningsåtaganden så att man slipper hamna i en sådan här situation. I rättvisans namn måste man peka på att det finns några ärenden som ligger hos kronofogden av olika skäl som det ibland kan finnas fog för. Den siffran har inte jag, och den kanske också kan vara svår att få fram. Det kan vara en bedömningsfråga. Men att allt skulle vara av det här skälet tror jag inte. Snarare beror det på att man har rutiner som gör att det tar från det att fakturan kommer in till dess att den har granskats och attesterats och innan den har gått till utbetalning. Det är framför allt där som det brister. Jag har tittat lite grann på kommunsektorn. Där finns det ett antal kommuner som har just sådana bekymmer med betalningar. Jag vet att man i många kommuner just nu håller på med nya system där man skannar in fakturorna och skickar dem elektroniskt till rätt avdelning inom kommunen som granskar och attesterar dem snabbt. Sedan kan betalningsrutinen trimmas i stället för att det fysiska papperet ska vandra runt mellan olika avdelningar.