prot · GT09121 · 2006-05-11 00:00:00 — Man säger att det här nog inte är det steg som man vill se tas , utan snarare ett steg på en väg som kännetecknas av strukturell diskriminering. 28 () replik: Vi är ju också i situationen att inte är enigt. Detta kan också vara en av orsakerna till att vi måste fundera ytterligare. Vi har ett majoritetsförfarande i det parlament som vi har här och i kommunerna. Så har också . Men desto viktigare tror jag och andra från socialdemokratiskt håll att det är att vi går väldigt försiktigt fram. Även om det finns en majoritet i som förespråkar något så finns det också en stor grupp som förespråkar en annan lösning. Det här måste vi diskutera och se över vidare. Vi måste ha fler samråd och fler öppna möten. 29 () replik: Inledningsvis säger att det är viktigt att vi har skrivit under ramkonvention och att det är viktigt att vi visar stöd för samerna. talar inledningsvis så varmt och välmenande om det samiska folket. Sedan säger att vi måste gå varsamt fram och att det behövs ett bättre underlag. I mitt anförande berättade jag att det finns ett omfattande underlag, om inte det var känt innan. Den har varit det . avslutade sitt arbete . var färdig 2002. Jakt- och fiskerättsutredningen har också presenterats. Då undrar jag vad det är menar saknas. Det här har ju blivit en steg-för-steg-politik. I stället för att lägga fram ett samlat förslag plockar regeringen små delar här och var. Det ger en sönderhackad och splittrad bild i stället för ett samlat och helt förslag med det goda underlag som faktiskt finns. Vad är det saknar? Vad är det som behövs ytterligare i underlag för att man ska kunna komma fram med ett samlat förslag? 30 () replik: hoppas jag att vi inte behöver fler underlag. Men det är de facto så att både och Jakt- och fiskerättsutredningen är ju klara och deras förslag måste också beredas. När man hade gjort de andra utredningarna upptäckte man att här fanns frågor som behövde jobbas djupare och bredare med. Vi har också fått en nordisk samekonvention som har överlämnats till sameministrarna. Den kan man också väva in i det här materialet. Jag håller med . Vi har material här. Det gäller att få en vettig och bred samepolitik som accepteras av alla. Jag tror att grunden är att vi får en väldigt bred acceptans om vi inte ska få konflikthärdar i de här frågorna i fortsättningen. Det tycker jag vore väldigt olyckligt. 31 () replik: Jag tror att det är viktigt att gå framåt, och jag tror att det är viktigt att sätta ned foten. Jag tror att det finns en stor risk att den här steg-för-steg-politiken leder till det som inte vill att den ska leda till. menar att här gäller det att dra ut i tiden så att man får acceptans hos alla. Precis som sade, går det kanske inte att få acceptans hos alla. Hur ofta får man acceptans hos alla i en fråga? Jag tror att det är viktigt att sätta ned foten och bestämma sig för en viljeinriktning och inte låta processen dra ut i tiden alltför mycket. Det är mer en kommentar än en fråga egentligen till . Jag ser det som det stora problemet att det här är en process som dras ut i stället för att man sätter ned foten klart och tydligt. Min uppfattning är att det finns en feghet i de här frågorna när det gäller att visa var man står och vad man vill. I stället avvaktar man med nya utredningar och låter hela processen dra ut i tiden. Man intar en avvaktande hållning i stället för att visa en klar och tydlig viljeinriktning. Jag tror att det är hela problematiken som gör att vi inte kommer framåt när det gäller samepolitiken. 32 () replik: Jag tror att det är väldigt viktigt att vi inte trampar på någon när vi sätter ned foten. Jag tycker att utgångspunkten i detta är att vi måste ha så pass mycket på fötterna om vi nu pratar fot här att vi ser till att det inte finns någon under när vi väl sätter ned fötterna. 33 (): Identitet och integritet är viktiga att respektera om vi ska ha en fungerande demokrati. Vi kan konstatera att många övergrepp gentemot samerna har begåtts i historisk tid. Man har kränkt deras identitet och integritet. Vi sentida politiker har att hantera och successivt rätta till de här historiska försyndelserna. Under min första mandatperiod här i fick jag vara med om det historiska ögonblicket när vi inrättade . Inom parentes vill jag säga att det dock inte gör mig till ett fossil, vilket någon antydde här . Det är inte sametingslagen infördes. Den är alltså ganska sentida. Det här är ett väldigt känsligt område. Det har, som antydde, inte varit en total enighet bland samerna själva om hur processen och utvecklingen ska fortgå. Men vi har att arbeta med successiva förbättringar i den här situationen. Vi kristdemokrater finner regeringens förslag väl avvägda. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 34 TREDJE VICE TALMANNEN: Det är dags för veckans frågestund. Vi hälsar följande statsråd välkomna: näringsminister , statsrådet , jordbruksminister , statsrådet och statsrådet . Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 35 (): Jag vill rikta frågan till jordbruksministern. Alltfler berörda menar att den socialdemokratiska rovdjurspolitiken har havererat. Resultatet av detta haveri är att stora grupper i det svenska samhället lämnas i djup oro och får avsevärt sänkt livskvalitet. Rovdjurskoncentrationen har i flera länsdelar slagit ut stora delar av älg- och rådjursstammen, och lokalt kan man till och med säga att de är utrotade. har, enligt webbtext, jordbruksministern föreslagit att man ska sätta pingla på vargarna. Jag kan för mitt inre se den svenska vargstammen likt huskatter med en pingla i ett rött band om halsen springa runt i våra skogar. Affischsocialdemokraten har föreslagit att vi ska importera 40 vargar från . Då är min fråga till jordbruksministern: det denna rovdjurspolitik vi får se om ni får möjlighet att bilda regering ? 36 Jordbruksminister (): Jag är glad att få den här frågan, för det här är ett angeläget politikområde. Jag har i kammaren kunnat säga att för oss socialdemokrater är det viktigt att ta medborgarnas oro på allvar. Det ska vara så att man kan känna sig trygg där man bor och verkar. Det är anledningen till att vi har gjort flera förändringar i jaktpolitiken, bland annat möjligheter att skydda tamdjur inom hägn mot rovdjursangrepp. I vårbudgeten har vi också lagt fram ett antal åtgärder som syftar till att öka tryggheten för dem som bor i de rovdjurstäta områdena. Jag hade en debatt i just om möjligheten att skydda sin hund och vad man kan göra för att känna ökad trygghet. Där kan jag hänvisa till fakta som kommer från Viltskadecenter och som visar att vill man verkligen skydda sin hund ska man satsa på förebyggande åtgärder. Det var i ett sådant sammanhang som jag nämnde de studier som finns på Viltskadecenter. Givetvis ska vi också gå vidare och titta på andra åtgärder. Vi har en rovdjursutredare som sitter och tittar på de här frågorna. 37 (): Det vore klädsamt om ministern svarade på frågorna om det jag läste upp, om det är den typen av rovdjurspolitik som socialdemokratin kommer att ägna sig åt, nämligen att sätta pingla på vargarna, som man uppgav på , och att en annan socialdemokrat har framfört att man ska importera 40 vargar från och plantera in här i . Jordbruksministerns tal i denna kammare om att folk ska känna sig trygga når inte dem som har de här djuren inpå sig och som inte har möjlighet att försvara sina tamdjur. frågar jag konkret: Är det detta som jag nu har sagt som är socialdemokratisk rovdjurspolitik ? 38 Jordbruksminister (): Förebyggande åtgärder ska naturligtvis finnas med i en rovdjurspolitik. De pinglor som det talas om finns i verkligheten, och jag redovisade det som man har sagt från Viltskadecenter om hur det fungerar med åtgärder för att skrämma rovdjuren och framför allt för att skrämma vargen. De genetiska frågorna utreds av den särskilde utredaren, som ska titta på rovdjurspolitiken och göra en lägesrapport. Han har också i uppdrag att titta på en rad frågor kring förtroendet för rovdjurspolitiken och har en dialog med dem som är berörda. Den socialdemokratiska rovdjurspolitiken och jaktpolitiken är mycket mer omfattande och sofistikerad än att bara handla om det som är de förebyggande åtgärderna, men de är en viktig komponent. 39 (): Min fråga riktar sig till , som har ansvaret för övergripande och allmänna frågor. En av de allra mest debatterade frågorna har varit besöket av en palestinsk Hamasminister i . Skälet till kritiken är inte bara att är en organisation som har använt terror som vapen i sin politiska kamp utan också att har brutit det försök till en gemensam politik som EU-länderna har försökt upprätthålla i relationen mellan EU och Hamas. Hamasministern hade ingen oavvislig rätt att komma till . Han sökte visum för sitt besök. Vilka politiska motiv hade regeringen för att bevilja visum till Hamasministern? Varför sade regeringen ja till hans ansökan? 40 Näringsminister (): Först, , handlar det här inte om politiska regeringsbeslut. Frågan om viseringar är myndighetsbeslut, och jag menar att det skulle vara väldigt olyckligt om det drevs till att bli politiska beslut i enskilda fall. Den ståndpunkt är mycket tydlig, och den delar vi med de medlemsländer i EU som vi samarbetar med. Det innebär att vi kräver att Hamas erkänner staten och att man tar avstånd från våld. Det är på den basen man kan inleda en dialog. Det är ingen tvekan om vad regeringen har för uppfattning i den frågan. När det gäller själva viseringsbeslutet ingår vi i Schengen, och det är skött enligt regler, där man hör sig för med andra länder enligt de rutiner som finns. Det är inte politiska regeringsbeslut, utan det är myndighetsbeslut. Det politiska budskapet från regeringen när det gäller Hamas är mycket tydligt och klart. 41 (): Det är struntprat att viseringsbeslutet är ett myndighetsbeslut som inte är styrt av regeringen. Det är möjligt att regeringen inte kände till det och att det fattades utan regeringens vetskap. Det finns många exempel i Europeiska unionen på politiska stridigheter just om visering till viktiga personer som kommer från resten av världen: , president och en minister från Hamas. Det här är inga myndighetsbeslut. Det är struntprat, herr minister, att säga detta. Jag vill inte höra en beskrivning av processen i Schengensammanhanget det är inte det jag frågar om. Jag frågar varför regeringen när informationen om visumansökan kom till UD i tog det aktiva beslutet att bevilja denna visumansökan. Kryp inte bakom myndigheterna! Ta ditt ansvar, ! 42 Näringsminister (): Struntpratet står bäst för, tror jag. Vi har ett Schengensamarbete som betyder att vi samarbetar kring viseringsfrågor. Vi har procedurer för detta. När individer söker visum finns det en process för hur man konsulterar övriga länder i . Det här sköts ute på våra konsulat och ambassader. När det gäller det politiska budskapet från finns det ingen som helst tvekan om vad vårt budskap är. Vi ser att Hamas har vunnit en seger i det palestinska valet, men vi är väldigt tydliga med att vi inte kan samarbeta och ha en dialog med Hamas om de inte erkänner staten och tar avstånd från terrorhandlingar. Det är ett gemensamt budskap vi har från Europeiska unionen som står fast och tydligt bakom. 43 (): Min fråga vill jag rikta till kommunminister . när Socialdemokraterna har haft regeringsmakten har läget för våra äldre på många områden försämrats. Bland annat har det försvunnit 15 000 boenden för äldre, trots att Socialdemokraternas vallöfte var att öka på boendeplatserna med 10 000. I en proposition som lades till om äldrepolitiken skriver man att bötesbelopp kan utgå för kommuner som inte ger berättigade möjligheter till särskilda boenden när man har fått ett så kallat biståndsbeslut. Men, fru talman, det står också att de bötesbeloppen ska tillfalla staten. Min fråga till kommunministern är: Hur ser kommunministern på att eventuella bötesbelopp ska tillfalla staten och inte komma den drabbade till del? 44 Statsrådet (): Det sista är väl ganska självklart. Det handlar väl inte om, då en reform inte genomförs på det sätt som var tänkt, att det är den enskilde som ska kunna gottgöras ett bötesbelopp. Det handlar om att det är fel i processordningen och att kommunen i det här fallet har brutit mot lagen. Lagen är ju stiftad av riksdag, alltså svenska staten i grund och botten. Då är det ganska rimligt att bötesbeloppet går dit. Vi är inte i det här fallet ute efter att peka på att det är böterna som är det viktiga. Det viktiga är väl att kommunerna utifrån den lagstiftning vi beslutar verkställer de beslut som man faktiskt också själv har sagt att man ska göra och att man inte får en fördröjning i processen så att den äldre blir lidande i den delen. Jag vill ganska starkt dementera att äldreomsorgen skulle ha blivit sämre . Det får stå för själv. Däremot har det skett en förändring i äldreomsorgen på så sätt att det är alltfler som vill bo hemma en längre del av sin äldreperiod. Där är det viktigt att möta upp med en ordentlig hemtjänst, vilket också har gjorts på många ställen. Det föranleder inte att det inte behövs fler platser , vilket väldigt tydligt har pekat på i det 10-miljarderspaket som hon har aviserat som ska komma äldreomsorgen till del framöver. 45 (): Men är det ju så att det har kommit rapporter inte minst från om att de äldre inte får den hjälp de har rätt till. Så det är ett faktum. Det är inget som vi kristdemokrater har hittat på. När det gäller att man inte får tillgång till exempelvis särskilt boende när man har ett beslut därom är min bestämda uppfattning att den äldre personen skulle kunna kompenseras, kanske i form av mer hemtjänst, en personlig assistent i stället, tills kommunen kan ordna den plats som den enskilde har rätt till. Vore inte det ett bättre sätt att kunna ge den enskilde det kanske näst bästa i situationen när man inte har möjlighet att få det boende som man de facto har beslut på? 46 Statsrådet (): Jag tycker att det finns ett enda sätt att kompensera den äldre. Det är att man får den vård som man enligt lagen har rätt till. Det är ju på det sättet som det ska vara. Om vi börjar diskutera alternativ till det som vi har sagt ska vara är vi ju på ett sluttande plan, om vi tycker att ett B-alternativ är bättre. Jag tror att det är väldigt viktigt att peka på det. Det har dröjt på några ställen, men om man reser runt i landet och träffar företrädare för äldreomsorgen och pekar på hur det ser ut med köer är det inte det som är det stora övergripande problemet. Det finns rapporter, precis som säger, men de påvisar enskilda fall där det inte har fungerat som det skulle. Det är nog tyvärr en situation som alltid kan uppkomma hur vi än gör. Men det är väldigt viktigt att vi har en bra dialog och en bra diskussion kring det här och ser till att äldreomsorgen fungerar på det sätt som vi har tänkt oss. Jag tror att vi med 10-miljarderspaket faktiskt kommer att kunna verkställa det här i en klart positiv riktning . 47 (): Min fråga går till jordbruksminister . Den gäller de kommande landsbygdsutvecklingsprogrammen. Vi vet att har fått ökade resurser på det här området. Det är i ett läge när jordbruket genomgår både omstrukturering och reformering. Det är en bra utveckling att vi har en stark landsbygdsutvecklingspeng att sätta in. Gången är den att fördelningen av programmen för det här ska lämnas in till EU. Det ska göras . Min fråga till ministern blir: Hur tänker ministern göra den parlamentariska förankringen av fördelning och program när det gäller de kommande landsbygdsutvecklingsprogrammen? 48 Jordbruksminister (): Det är alldeles riktigt att vi har mer resurser i vårt landsbygdsutvecklingsprogram för perioden 20072013. Vi lyckades förhandla till oss 200 miljoner extra inom unionen. Dessutom ser vi nu till, tillsammans med nationell finansiering, att det blir 1 miljard extra , 4,8 miljarder . Jag är glad över att kunna säga att vi satsar så här stort på landsbygden. För där känner jag en stor tveksamhet till hur högeralliansen har tänkt sig framtiden för småföretagen med förslag om sänkta arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn. De ska finansieras av småföretagen på landsbygden. När det gäller hur vi går vidare med programmet har vi en skrivelse som behandlas av . återstår att gå till för att förankra programmet. Det innebär att det här är en fråga för regeringen. Vi förankrar genom det omfattande referensgruppsarbete som vi har, både när det gäller den strategi som snart är klar och när det gäller enskildheterna i programmet. 49 (): Min fråga gällde inte förankringen gentemot referensgrupper eller annat, utan den gällde den parlamentariska förankringen. Det här är ju ett program som sträcker sig över mer än en mandatperiod. Jag trodde möjligen att det fanns ett intresse från regeringens sida att ha en lite bredare parlamentarisk förankring i det här så att det inte landar som andra frågor på det här området som en maktbricka i spelet. Jag tänker på minkfrågan, rovdjursfrågor, ensidigt torskfiskestopp. Kommer ministern inte att vidta några ytterligare åtgärder för att ha en bredare förankring när det gäller inlämnandet av det här? Det handlar dock om 3035 miljarder i pengar över perioden. Det är jättestora pengar som låses fast utan förankring. 50 Jordbruksminister (): Den skrivelse som regeringen har lämnat till innehåller ju de principiella ställningstagandena. tar vi fram ett mycket konkret program utifrån de resurser som vi har till det här programmet. Tidsförhållandena är sådana att strategin ska överlämnas , och själva programmet måste lämnas till kommissionen för att vi ska kunna ha pengar att disponera . Men givetvis är jag öppen för olika typer av samtal med det berörda utskottet. 51 (): Det går bra för . Bäst går det i och i . Det är jag naturligtvis glad för eftersom det är mina hemtrakter. Men det innebär inte att jag inte tycker att det är viktigt att det ska gå bra för resten av . tänker jag särskilt på . Det är inte bara skogen och malmen som ska ge oss tillväxt. Det är också tjänsterna. Därför har jag en fråga till . har det rapporterats en hel del i medierna om Finansplats . Med Finansplats menar jag det arbete som handlar om att ytterligare utveckla vår redan internationellt konkurrenskraftiga finanssektor. arrangerades det en stor konferens i ämnet av Handelskammaren i . Och i går utsågs ledamöter till ett särskilt finansmarknadsråd. Min enkla fråga till kommun- och finansmarknadsministern är: Hur går det med visionen att materialisera Finansplats , och vad kan vi förvänta oss för resultat? 52 Statsrådet (): Så här långt skulle jag vilja säga att det har gått bra. Grunden till detta är väl helt enkelt, precis som döljer sig i frågan, att vi har en bra finansmarknad i . Det finns en bra kritisk massa. I mina kontakter med bank- och försäkringssektorn och även andra aktörer som finns här visar det sig att vi har en unikt stark ställning i norra när det gäller detta. Inte minst genom det avancemang som flera av våra svenska banker har gjort mot ligger också geografiskt väldigt väl till. Den här branschen sysselsätter ungefär 80 000 personer och står för av bnp, vilket inte är att förakta. Det finns också en slumrande potential. Vi kan bli större och bättre på det här området. Min tanke bakom hela aviseringen av Finansplats är att tillsammans med de olika aktörerna det offentliga och utbildningssidan men också marknaden i sig se vad vi gemensamt kan prestera för att få ut mer av finansmarknaden i och på så sätt bidra positivt till bnp och också vår framtida välfärd. 53 (): Tack, , för svaret! Jag kan bara hålla med om det säger om hur viktigt detta arbete är och hur viktigt det är att vi i lyckas positionera oss som en attraktiv plats för en finansiell aktivitet i . I allt sådant här arbete är det viktigt att man håller i och inte ger upp. Det är viktigt att arbetet fortsätter och att vi visar nödvändig uthållighet. Därför vill jag fortsätta med att fråga statsrådet vad han planerar för åtgärder framöver för att hålla liv i visionen om Finansplats . 54 Statsrådet (): Vad jag framför allt förväntar mig är att genom den expertgrupp som utgör få en ordentlig genomlysning av branschen och också en agenda för dels vilka åtgärder regeringen eventuellt ska vidta, dels vad branschen själv kan göra för att stärka detta. I en sådan här diskussion och dialog med branschen blir det lätt så att branschen blir en kravmaskin där det framför allt handlar om skattefrågor och sådant. Jag har sagt att jag inte är döv på skatteörat på något sätt. Det är också en viktig faktor i sammanhanget, men det handlar om en rad andra olika saker också. Inte minst gäller det kanske för branschen själv att vara tidigt ute när man diskuterar nya lagförändringar i Europeiska unionen. Där har vi varit dåliga, både från regeringens sida och från branschens sida. Vi kommer in , när tåget har rullat för långt. Det är svårt att få en touch på lagstiftningen som gynnar svenskt näringsliv på den här fronten. Där kan vi gemensamt bli bättre och jobba på. Mina förväntningar är alltså stora. Jag känner också att det finns ett starkt gehör från branschens sida när det gäller att vara med och arbeta i den här riktningen, vilket gläder mig väldigt mycket. 55 (): Jag har en fråga till jordbruksminister . debatterar vi i kammaren ett ökat samiskt inflytande. I det betänkande som har lämnat kan man läsa att en hel del beredningar och utredningar har lämnats in. En bereds väl på regeringsnivå just . Jag har tittat igenom dessa. Vi ska ju fatta beslut. Jag ser dock och här delar jag den uppfattning som , ordföranden i , har att det återstår en hel del frågeställningar. När jag tittar på detta finner jag att det egentligen handlar om något slags kollision mellan två olika rättigheter: dels svensk lagfartsrätt eller det vi kallar gammaldags hemmansrätt, dels en samisk sedvanerätt. är min fråga till jordbruksministern: vi förvänta oss att det kommer fler utredningar som ska reda ut detta? Och vilka vidare steg hade jordbruksministern tänkt ta för att kunna lösa den här frågan på ett slutgiltigt sätt? 56 Jordbruksminister (): Vi har arbetat med frågor om ett ökat samiskt inflytande, och har regeringen lagt en proposition på bord som också behandlas , faktiskt. Jag tycker att vi nu har ett gediget utredningsarbete som är slutfört. Vi har en . Vi har en jakt- och fiskeutredning. De här utredningarna är nu på remiss. Vi har också en rennäringspolitisk utredning där vi har behandlat vissa delar medan annat återstår. Vi har också fått ett nytt inslag: En nordisk samekonvention är på remiss . Detta är mycket viktiga frågor. Som antyder är det också svåra frågor i relationen mellan olika intressenter och grupper. Jag tycker att det är viktigt att vi har ett sådant underlag att vi också kan ta ett hållbart beslut. Min bedömning är dock att vi nu har gjort de utredningar som vi behöver för att kunna gå vidare. 57 (): Ja, det var det som var min fråga: På vilket sätt ska vi gå vidare? Här finns ju onekligen, som man konstaterar från olika parter och olika håll, en hel del konflikter som behöver redas ut. Vi har en stor grupp missnöjda människor, koncessionsrenägarna med flera, som har problem. Det är därför jag undrar vilka steg som jordbruksministern tänker ta framöver. Finns det någonting i pipelinen? 58 Jordbruksminister (): Det är de saker jag just nämnde som vi har som underlag för den fortsatta beredningen. Det är omfattande utredningar som tar upp de här problemen. Vi har också en omfattande remiss ute. Vi kommer att få många synpunkter, och de synpunkterna ska vi bereda för att kunna få det gedigna underlag som också ger en hållbar lösning. Detta arbete pågår, med sikte på att kunna lämna fram ett förslag till så snart det låter sig göras. 59 (): Jag har en fråga till .