prot · GT09143 · 2006-06-16 00:00:00 — 1 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Tredje vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden hade delats ut till kammarens ledamöter. 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2005/06:So50So52 till socialutskottet 3 § Nationell klimatpolitik i global samverkan Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU14 Nationell klimatpolitik i global samverkan (prop. 2005/06:172). 1 (): ska kammaren debattera svensk klimatpolitik. Vi brukar säga att vi människor inte kan påverka vädret, men är det riktigt sant? Vi får se om miljö- och jordbruksutskottet kan . Grunden för det utskottsbetänkande som ligger på kammarens bord är regeringens proposition om en nationell klimatpolitik. Till den har oppositionen väckt fem följdmotioner, och det finns 32 yrkanden från allmänna motionstiden som också behandlas. I propositionen föreslås att klimatmålet enligt klimatpolitiska beslut ligger fast. Det innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än 1990. Det ska vara ett medelvärde för perioden 20082012. Målet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Utsläppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta Kyotoprotokollets sex växthusgaser. Regeringen gör bedömningen att utsläppen för för bör vara lägre än utsläppen . Målet följs fortlöpande upp vid kontrollstationer minst var femte år. Enligt förslaget ska det börja gälla 2008. Att uppnå det senare målet kräver långsiktigt, omfattande och djupgående internationellt samarbete. Inför kontrollstationen bör det därför närmare utredas hur samhällets olika sektorer bedöms kunna bidra till att uppfylla målet. En sammanhållen klimat- och energipolitik bör utvecklas. Förutsättningar bör skapas så att beroende av fossila bränslen för transporter och uppvärmning upphör . Klimatinvesteringsprogrammet förstärks för 20062008 och omfattar bland annat ökade informationsinsatser. Programmet omfattar även satsningar på transportsektorn i syfte att begränsa utsläppen av växthusgaser. I propositionen redogör regeringen för några viktiga utgångspunkter för en framtida utformning av en internationell klimatregim. Utgångspunkten är att en framtida internationell klimatregim , det vill säga efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, fortsatt bör baseras på klimatkonventionens grundläggande principer. Det här var i stora drag de frågor som behandlas i betänkandet. De många motionsyrkandena har utmynnat i 72 reservationer som tillfogats betänkandet. 2 (): ska vi debattera en av politikens svåraste utmaningar, nämligen kampen mot global uppvärmning och jakten på våra utsläpp av växthusgaser. Förutom att det är den svåraste är det också en av våra viktigaste utmaningar. Det är en ödesfråga om vi är framgångsrika i den här politiken. idé om en lösning är att först och främst uppnå en fossilfri energiförsörjning. Vägen dit ser vi genom att hålla fast vid den koldioxidfria energiproduktion som är vår bas i energisystemet . Våra utsläpp historiskt sett bygger på att vi har en stor del vattenkraft och kärnkraft i vårt energisystem. Vi tror att det kommer att vara basen för vår energiförsörjning. Parallellt med detta måste vi gå vidare och utveckla nya, ännu mera miljövänliga energiresurser, biologisk energi, vätgas som laddas med solenergi och många andra exempel. Jag tror inte att vi här inne riktigt vet vad morgondagen innebär för möjligheter. Det vet nog bättre forskare och andra vars drivkrafter måste släppas fria i det här arbetet. Den andra lösningen för oss handlar om ett hållbart transportsystem. Transporterna har haft en oroande utveckling i världen där koldioxidutsläpp och därmed klimatpåverkan i viss mån har ökat. Därför är det viktigt att hitta lösningar på transportproblemet. Vi tror att det framför allt handlar om att koppla detta till handeln med utsläppsrätter och framför allt få tryck på bränslena i det sammanhanget. Inte minst tror jag att flyget är en av de viktigaste frågorna. Man måste hitta internationella lösningar eftersom flyget rör sig över gränserna. Förvisso rör sig alla transporter över gränserna, men flyget är allra tydligast. Den tredje utmaningen handlar om att bibehålla och utveckla den tätposition som vår industriproduktion har i vårt land när det gäller koldioxideffektivitet. Vi har till exempel när det gäller stålsektorn en av världens mest koldioxideffektiva produktionsformer. Det är något vi ska bygga vidare på och utveckla framöver. Den fjärde utmaningen handlar om en mer energieffektiv hushållssektor som hittar tätare lösningar men inte glömmer bort de allergiproblem som skapades efter oljekrisen för några decennier sedan. Vi måste hitta olika lösningar där våra hus blir mer energieffektiva och där man också använder mer av fossilfri uppvärmning än vad vi gör . Den femte utmaningen är målet att vi i ska kunna tjäna pengar på miljötekniken. Det ska ske genom att vi släpper fram den innovationsförmåga och den kraft som finns under ytan i . Vi är duktiga på innovationer, men vi är extremt dåliga på att kommersialisera dem, att idén går från forskning till företagande. Där är vi inte tillräckligt bra. Det handlar om en generell företagandepolitik som måste bli mycket bättre. Det handlar om ett innovationsklimat som måste bli bättre där forskningsresurserna ska gå rätt och det måste vara okej att tjäna pengar på sina idéer. Det är en jätteutveckling som är kopplad till miljötekniken, dess möjligheter och visionen om att vi faktiskt i ska kunna tjäna pengar på miljövänlighet. Den sjätte lösningen ligger i grunden av det dokument som presenterades , nämligen alliansens överenskommelse på energi- och klimatområdet. Det ser vi som en naturlig del av vårt arbete, och vi tycker att det är en god kompromiss för en möjlig borgerlig regering som ska kunna fortsätta detta arbete. Det lägger grunden för den kommande mandatperioden, och utmaningarna därefter när det gäller energiomställningen och så vidare är någonting som en borgerlig regering i så fall får fortsätta att skissa på. Detta dokument är en av de sex grunder som idé bygger på. Jag kan konstatera att det i det betänkande som vi ska ta ställning till och som delvis bygger på en proposition från regeringen finns en stor samsyn vad gäller målsättningarna. Men det skiljer sig i fråga om medel för att lösa detta. Samtliga partier utom ställer sig bakom målet att reducera våra svenska koldioxidutsläpp jämfört med utsläpp för perioden 20082012. antog vi enhälligt i kammaren ett betänkande om principer för tilldelningen av utsläppsrätter inför handeln . Det råder stor enighet vad gäller själva fundamentet för klimatpolitiken, och därför kommer jag att fokusera på vad som skiljer oss åt. Det finns ledamöter och partier i som anser att det finns ett självändamål i att utsläppsminskningarna ska vara så dyra som möjligt, som vill att åtgärderna ska vara rent nationella. Jag tror att det är ett allvarligt misstag. Jag tror att vi har väldigt mycket att vinna på att just hitta de allra mest kostnadseffektiva lösningarna, och det kräver ett antal åtgärder som vi borde vara mera öppna för. Det gäller synen på de flexibla mekanismerna, att vi också ska kunna handla med aktörer och länder utanför Kyotoområdet, utanför . Jag tror att det är nyckeln för att få ned kostnaderna. Själva grundtanken i vår idé är att vi ska genomföra reduktionen av koldioxid- eller växthusgaser där det är som allra billigast och inte där det är som allra dyrast. Det innebär i och för sig också att det givetvis är viktigt för oss att ta hänsyn till våra egna problem, men det är viktigt att försöka vara så kostnadseffektiv som möjligt. Vi har inte heller tagit del i den tävling som verkar råda om vem som vill sätta de hårdaste målsättningarna , 2050 och så vidare. Jag skulle vilja säga att parallellt med den ganska etablerade diskussion och syn vi har här inne i kammaren är det svenska klimatarbetet under en ganska hård publik attack ute i samhället. Det finns en ganska stor oro och frustration över de elpriser som har ökat och som bland annat hänger ihop med en del av våra verktyg, de verktyg som vi alla här inne värnar om, till exempel utsläppsrättshandeln. Det är i storleksordningen en miljon människor som har skrivit under ett bensinskatteuppror. som människor i opinionsundersökningar uttrycker att de är intresserade av klimatarbete och vill ha mindre koldioxidutsläpp vill man parallellt med detta ha sänkta elpriser och sänkta bensinpriser. Det är någonting som vi måste fundera kring. Därför tycker jag att det är viktigt att vi nu ska tillsätta en parlamentarisk utredning, en klimatutredning, som utreder de målsättningar vi ska sätta framöver och framför allt väldigt tydligt skissar upp vilka åtgärder som krävs för att nå dit. Kan man tala om för privatbilisterna att reduktion till 2020 motsvarar hela privatbilismen blir människor oroade. Jag tror att det är extremt viktigt att vi har en förankringsprocess i det här arbetet. En annan viktig poäng både för kostnadseffektiviteten och för att nå framgång globalt med detta globala problem är att fler länder borde ansluta sig till de internationella avtalen. Det gäller framför allt , som släpper ut allra mest, men också och . Enligt uppgift startar ett och ett halvt kolkraftverk . Det är en jätteutmaning för det globala klimatarbetet att försöka komma åt det där. Vi vill också, som sagt var, använda de flexibla mekanismerna och i viss mån använda biståndet mer i miljösammanhang, för att kunna få ett statligt utbyte men också, där jag tycker att vi inte har kommit särskilt långt, när det gäller företags möjligheter till satsningar utanför Kyotoområdet. Låt mig ta ett intressant exempel, . I har man ett jätteproblem som handlar om att energisystemet inte riktigt fungerar. Man har nästan elavbrott. Vad gör indiern då? Jo, han eller hon startar sitt dieselkraftverk som man har tillgång till. Tänk om vi till exempel genom miljöbistånd eller flexibla mekanismer skulle kunna hjälpa till att satsa i det indiska energisystemet, så att inte en miljard indier behöver vara beroende av dieselkraft för att värma upp sina hem eller för att laga mat. Vad vill vi framåt? Vi vill utveckla utsläppshandeln. Vi vill få in fler branscher och fler gaser. Framför allt har vi pekat ut transportsektorn som en väldigt viktig del. Vi vill ha fortsatt CO2-skatt för de delar av näringslivet som inte ingår i handeln med utsläppsrätter. Som jag sade vill vi använda biståndet för att rikta in mer av miljöbistånd. Forskningsresurser ser vi också som en nyckelfråga. Vi tycker att GMO-tekniken, alltså genmodifierade organismer, skulle kunna vara en del av lösningen. På det universitet som finns i min hemkommun i , , forskar man nu väldigt mycket på att ersätta mineraloljeanvändning med olika oljeväxter, som kräver genmodifiering. Det skulle innebära att man till exempel kan ersätta av den globala användningen av oljor om man byter ut de oljor som finns i industriprocesser, i smörjoljor och så vidare. Det är oerhört intressant, men det har vi nästan inte alls varit inne på. Vi vill ha ett smartare skattesystem. Vi tycker att det är fel att man får höjda taxeringsvärden, högre fastighetsskatt, när man genomför miljöriktiga investeringar, till exempel byter ut sina fönster eller byter ut sin panna. Man får ROT-avdrag för att man gör detta, men sedan kommer plötsligt och höjer taxeringsvärdet på fastigheten. Det är en orimlighet som vi vill få bort. Vi vill få till incitament för privatbilister. Köpmönstret är ett problem när det gäller nyköp av bilar. Det är för mycket tjänstebilsnyköp och för lite privatbilsköp. Sammanfattningsvis: Vi vill ha en ambitiös klimatpolitik men som grundar sig på kostnadseffektiva lösningar. För dyra lösningar späder på människors misstro mot politiken och skadar klimatarbetet på lång sikt. Billiga och effektiva lösningar ger möjligheter att reducera mer koldioxid för samma pengar. Det är målsättning. Jag vill yrka bifall till reservation 51. 3 (): Frågan om vilken politik ska föra för att minska mänsklighetens klimatpåverkan är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. Globala klimatförändringar som orsakas av människan är ett av vår tids största miljöhot. Halten koldioxid i luften har ökat med . Utsläppen av koldioxid från fossila bränslen har ökat över tiden. Medeltemperaturen på jorden har stigit . Det finns en djup moralisk dimension i klimatfrågan, för klimatfrågan är mycket långsiktig. Vi måste ta hänsyn till kommande generationer. Naturvetenskapligt sett är frågan av global karaktär, så vi måste ta hänsyn till hela mänskligheten. Konsekvenserna av utsläpp av olika växthusgaser är inte helt förutsägbara. Vi måste alltså tillämpa försiktighetsprincipen. Därför är frågan mycket svår att överblicka. Trots det bör vi sätta upp mål för utsläppsminskningar till 2020, 2030, 2040, 2050 och 2100, mål som ska gälla för , för i-länderna, för EU och globalt. Vi får inte skjuta alla obekväma beslut , för då blir problemen mycket större för kommande generationer. har vi chansen att göra planerade nedtrappningar. Annars riskerar kommande generationer att hamna i ett kaos framtvingat av naturen. Genom att ta fram ett sådant underlag och driva frågorna internationellt kan bidra till utvecklingen. har en stolt historia i det internationella miljöarbetet genom i , här i denna lokal, och arbetet med FN:s klimatpanel som leddes av professor och hade stor betydelse vid . Vi har också haft skickliga miljöministrar i och . Såvitt jag kan bedöma har också gjort ett gott internationellt arbete. måste vi vara realistiska och inse att det sker en maktförskjutning i en sådan här global fråga så att makten främst ligger hos , och . bör ändå inte avstå från att lägga konkreta förslag framåt och även föregå med gott exempel. Vi vet någotsånär vad naturen kommer att kräva framåt, och vi måste föregå med gott exempel och försöka värna om en planerad nedtrappning av utsläppen. Det var den internationella nivån. På den nationella nivån tycker vi att regeringen har agerat för långsamt. Det nu gällande grundläggande klimatpolitiska beslutet fattades av 2002. Då fastställdes att klimatarbetet skulle följas upp med kontrollstationer 2004 och 2008. Rimligen avsåg med sitt beslut att regeringen skulle återkomma till , men så har inte skett. Inte ens i samband med miljömålspropositionen behandlade regeringen klimatmålen. För detta förtjänar regeringen allvarlig kritik. har vi att behandla en mycket mager proposition som alltså borde ha kommit . Den innehåller egentligen ingenting annat än att klimatmålet till 2010 ligger fast. På denna proposition har svarat med en motion som innehåller ett omfattande klimatprogram. Den beskriver vår inställning tydligt, och utskottets betänkande är också tydligt. Därför behöver jag inte ta kammarens tid i anspråk med mer än ett enda yrkande. Jag yrkar bifall till reservation nr 51 som bifaller yrkande 22 i min motion. Det handlar om att energibesparande investeringar inte får leda till höjd fastighetsskatt, för det ger fel signaler till allmänheten. har en stolt historia när det gäller ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken och motionerade om det . När det gäller utsläppen finns det två effektiva ekonomiska styrmedel, nämligen miljöskatt och utsläppsrätter. Genom EU har vi nu äntligen fått pröva systemet med utsläppsrätter som vi från sida har föreslagit . Det finns dock en grundläggande princip som måste ändras för att systemet ska fungera på bästa sätt. Rätterna bör fördelas genom försäljning, lämpligen på auktion, och inte som gratis till dem som gjort tidigare utsläpp. Regeringen har också noterat detta i proposition 184 och avser att föreslå nödvändiga ändringar i EU:s handelsdirektiv. Jag skulle gärna vilja fråga miljöministern: När kommer de förslagen att läggas till EU? Och hur kommer man att göra för att driva på förändringar i EU:s handelsdirektiv? gäller det att gå igenom alla sektorer och systematiskt begränsa deras utsläpp. Regeringen har beslutat om tilldelningen till den handlande sektorn för den första treårsperioden, alltså perioden 20052007, utan att redovisa planerna för övriga sektorer. Och alldeles har regeringen beslutat att tilldelningen kan bli upp till 25,2 miljoner utsläppsrätter . Detta innebär att den handlande sektorn tillåts öka sina utsläpp rätt kraftigt och även får fler utsläppsrätter för nästa period än under innevarande period. Transportsektorn verkar inte klara av att minska sina utsläpp. Då är frågan om hushållen och övrig industri verkligen kan minska så mycket att minskar de totala utsläppen. Det är en allvarlig brist i regeringens politik att man inte redovisat helheten för i ett sammanhang. Vi behöver en överblick och en helhetssyn. Därför vill jag fråga miljöministern: När kommer en sådan presentation av helheten med alla sektorer och alla växthusgaser? Och: Vilka styrmedel tänker regeringen tillgripa för att nå de nödvändiga begränsningarna inom transportsektorn och inom övrigsektorn? Det svenska målet är formulerat till att halten växthusgaser i atmosfären ska vara lägre än 550 ppm. Internationellt brukar man använda målet att temperaturhöjningen ska begränsas till två grader. Regeringen uttrycker sig i propositionen positivt om detta mål men föreslår inte något riksdagsbeslut om detta, vilket förvånar mig. Även för etappmålet 2020 uttalar sig regeringen utan att föreslå ett riksdagsbeslut. I vår motion har vi sådana yrkanden, nr 5 och nr 7, och de har vi fullföljt i reservationerna 15 och 17. Det är viktigt att den svenska klimatpolitiken är förankrad i riksdag. Det skulle ge en långsiktighet i spelreglerna, en styrka i internationella förhandlingar och en tyngd i klimatpolitiken som annars saknas. Att som regeringen i denna proposition endast peka på regeringens inriktning utan att fastställa politiken via riksdagsbeslut försvagar svensk klimatpolitik. Jag skulle vilja fråga miljöministern: vill regeringen inte ha riksdagsbeslut om dessa två frågor? Vi fick till slut den utlovade klimatpropositionen som utgör kontrollstation. Denna försening visar hur svagt samarbetet varit mellan Socialdemokraterna och samarbetspartierna. behöver nu en handlingskraftig regering som målmedvetet utvidgar samarbetet punkt för punkt såsom allianspartierna gör. De som vill ha en handlingskraftig regering som är beredd att använda marknadsekonomiska styrmedel på rätt sätt i miljöpolitiken behöver inte tveka utan bör rösta på . 4 (): Det är väl egentligen i ingen annan stor fråga som det blir så tydligt att vi hör samman alla människor på jorden, att vi delar samma öde. Vi var på ett klimatseminarium hos Världsnaturfonden några stycken. som är en skicklig medarbetare där hade just kommit från en resa. Han sade med en hälsning från en kvinnlig kollega från : Hälsa dem i att mitt land håller på att försvinna! Vi har alla läst om vilka konsekvenser som utsläppen av växthusgaser och klimatförändringarna håller på att få. Det gemensamma ödet och att vi hör samman blir ju särskilt tydligt för dem som har det svårast, de mest utsatta, människorna i södra . Det ger oss naturligtvis ett särskilt ansvar, i solidaritet med nuvarande och kommande generationer, att ta itu med saken och göra det vi kan. Men också berörs. Vi har läst i tidningarna om hur vattenbristen börjar bli väldigt hotande i södra , delvis beroende på klimatförändringar men naturligtvis också av andra skäl. De scenarier som spelas upp när man drar ut linjerna innebär dock att södra kommer att få det väldigt tufft. Också konsekvensanalyser av vad detta skulle komma att innebära i visar att till exempel vid ett starkt förändrat klimat kommer att bli utsatt för stora översvämningar och stora påfrestningar med erosion och jordbruksmark som tas ur produktion. Detsamma gäller kuster. Låt oss så från , , och gå till de smältande polarisarna och permafrosten. Vi har läst om detta. Frågan är vad vi klarar att göra och på vilken nivå vi gör det. Vi måste göra insatser på alla nivåer, men detta är väldigt mycket ett globalt problem som måste finna lösningar globalt, med åtaganden från de stora aktörerna och de stora utsläpparna. Vi måste också gå före nationellt. Det handlar om teknikutveckling, att sprida bra teknik. De länder som är i en kraftig expansionsfas måste få hjälp och möjligheter att använda bästa möjliga teknik, att göra tekniksprången och inte behöva gå den smutsiga omväg som vi har gjort i västvärlden. Det finns teknik i ganska stor omfattning. Forskare i har pekat på 15 viktiga miljötekniker som finns på kommersiell basis och som, om de kunde användas, skulle ge en väldigt kraftfull koldioxidreduktion. För oss i den rika världen handlar det om att vara med och med finansiering, såddkapital, forskning och utveckling och biståndsinsatser ge stöd och hjälp så att den befintliga tekniken och den framtida tekniken faktiskt kommer till användning. Klimatfrågan kommer också att få säkerhetspolitiska och utrikespolitiska konsekvenser om scenarierna blir verklighet med stora migrationsströmmar. Det handlar om demokratifrågor, säkerhetsfrågor när det gäller och beroendet av den ryska gasen. Handeln med utsläppsrätter måste bli ett globalt system där flera blir med. Vi måste dock ta itu med de uppenbara utmaningar som är möjliga för oss att ta tag i med en gång. Det handlar om flera av de frågor som både och har berört transportsektorn, att den fortsatta utvecklingen mot bränslebyten blir verklighet, att inte bara den första generationens biobränslen utan också den andra och tredje så snabbt det bara går kommer fram. Det handlar om att livscykelanalyser, well-to-wheel-analyser, blir vägledande så att vi inte kör in i återvändsgränder och långsiktigt fastnar i system som inte ger den effekt som de skulle kunna göra. Självklart måste det vara undantag när man i offentlig upphandling av bilar köper en icke-miljöbil. Man måste då bevisa varför man behöver en icke-miljöbil. Även förmånsvärdena måste helt relateras till koldioxidutsläppen. Sparande och effektiviseringar är naturligtvis en oerhört viktig del i det nuvarande och framtida klimatarbetet. Den icke producerade nedsmutsande terawattimmen, megawattimmen eller kilowattimmen är naturligtvis den bästa. Här har flera partier intressanta förslag om vita certifikat och negawatt. Det finns stor potential i industrins byggnader, i vanliga bostadshus och när det gäller elprylar. Någon sade att om man kunde sänka standbyfunktionerna på de prylar som säljs och har sålts till skulle man i kunna spara , vilket är mer än den svenska produktionen från kärnkraften. Vi måste också ha en koldioxidminimalistisk energiproduktion där vi fortsätter att effektivisera och satsa på vattenkraften utan att bygga ut de orörda älvarna och där även den småskaliga vattenkraften har sin plats. Där ska också ingå de förnybara energislagen sol, vind och våg, kraftvärmesatsningar och den icke hållbara men nödvändiga kärnkraften. EU är en viktig aktör. Vi vill att EU ska ha tydliga mål respektive och delmål samt även ett mål . Det kräver åtaganden, men det kräver kanske också sanktionsmöjligheter mot dem som inte uppfyller sina åtaganden. Det kräver styrmedel och utveckling av handel med utsläppsrätter. Det gäller tilldelningsfasoner. Det gäller taken. Det gäller att transportsektorn kommer in. Det gäller kraftfulla program för forskning och utveckling och kommersialisering. Det behövs, vilket vår EU-parlamentariker har föreslagit, finansiella instrument, multilaterala program med bland annat och där man bör avsätta åtminstone till fonder som kan vara med och utveckla miljövänlig teknik. Det handlar om fordonsindustrin. Överenskommelser som inte uppfylls ska bli bindande. Det handlar om transportsystemen i . Det är upprörande att tågtrafiken och godstrafiken på tåg inte fungerar bättre ned genom , att det tar så och är så låg genomsnittshastighet.