prot · GU0915 · 2006-10-26 00:00:00 — Det berodde på att sade att man inte längre ska få ha skolavslutningar i , och att man inte får sjunga Den blomstertid nu kommer för att det är en psalm. Jag delar inte uppfattning på den punkten där vill jag vara mycket tydlig och rak. Frågan kompliceras lite när i stället talar om gudstjänst vid första advent. Det är klart att i samma stund som det blir tal om trosbekännelse när skolan ska vara i kyrkan, blir det konfessionella inslaget mycket mer uttalat. Då bör man vara lite försiktigare. Och måste man ta lokala hänsyn till elevgruppen och så vidare. Men är frågan om man ska få ha skolavslutning i och om jag delar den uppfattning som gav uttryck för , så delar jag inte den uppfattningen. Man ska få ha skolavslutningar i kyrkorummet. 84 (): I den förra frågestunden ställde jag en fråga till departementschefen på . Jag skulle vilja följa upp den frågan genom att vända mig till skolminister . presenterade du tillsammans med vad ni folkpartister ville göra i de första hundra dagarna. Ni sade ordagrant följande: regeringssammanträde det var alltså beslut om särskilt statsbidrag för att förstärka läs- och skrivundervisningen , statsbidrag om . Om detta har vi inte sett någonting, och jag skulle vilja fråga statsrådet vart de pengarna tagit vägen. 85 Statsrådet (): Aldrig någonsin har så mycket pengar anslagits till skolväsendet sedan det kommunaliserades 1990 som i den budgetproposition som läggs fram. Det är mycket kraftiga anslag till exempel till lärarfortbildning och till en rad andra anslag på skolområdet. Det är helt riktigt att utöver det gemensamma alliansprogrammet så hade vart och ett av partierna en del andra önskemål. Alliansbudgeten är ju en kompromiss mellan olika önskemål. Något parti kanske hade velat gå ännu längre på just denna punkt. Sanningen är trots allt att summan av kardemumman är att den budgetproposition som är framlagd innehåller mer offensiva satsningar på grundskola och gymnasium än vad någon budget har gjort i denna riksdag sedan skolan kommunaliserades 1990. 86 (): Då kan man fråga vilket av de borgerliga partierna som har velat skära ned på skolan. Ni lovade i läsa-skriva-räkna-garantin. Av detta finns inte ett öre i budgeten för hela nästa och innevarande år. Statsrådet pratar om lärarfortbildningen. Där lovade ni under samma punkt i ert valmanifest att skulle satsas . Av detta blev det 350 miljoner. Så går det med vallöften. Jag vill fråga: Vad är det i det statsfinansiella läget som har ändrats från till ? Vilka drastiska förändringar har skett i den svenska ekonomin? 87 Statsrådet (): Det är en märklig definition att om man inte genomför nya satsningar på skolan är det med automatik en nedskärning. Jag kan berätta att parti inte alls vill ha den här satsningen. Skulle det innebära att den hade skurits ned om ni hade vunnit valet? Det är en orimlig definition. Vi kommer att genomföra läsa-skriva-räkna-satsningar under den här mandatperioden. Jag hade gärna sett att det var , men vi har . har nog inte läst statsbudgetpropositionen så noggrant. anslås till lärarfortbildning för /08. Det är riktigt att vi kanske var för optimistiska när vi trodde att det skulle kunna komma i gång till . Det är inte möjligt. Det måste beredas ordentligt vad en sådan fortbildningssatsning ska innehålla. Starten på den satsningen kommer till . Det betyder att 300 miljoner faller ut just 2007, men det är 600 miljoner till /08 precis som vi utlovade. Villkoren för gränspendlare i 88 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Den här regeringen prioriterar jobbpolitiken. Det är glädjande framför allt för som jag kommer ifrån, där utanförskapet är som störst. I ligger och vid ligger en älv. På andra sidan älven ligger . För den som inte har varit där kan jag berätta att den enda skillnaden mellan de två städerna är en skylt som delar dem via en landsgräns. sker det glädjande nog via privata initiativ stora satsningar. Det byggs på båda sidor inom handeln. Därför behövs det en arbetsmarknad som fungerar över gränsen. Man får söka jobb över gränsen. Problemet är att man tappar rättigheter. Man tappar a-kassa och man tappar rättigheter i socialförsäkringssystemen om man inte flyttar. har flexiblare regler än . Jag tycker själv att det är orimligt. I min värld ska man kunna jobba utan att behöva byta land, om man hittar ett jobb . Jag vill fråga statsrådet om han tänker vidta några åtgärder för att göra det lättare att söka arbete på båda sidor om gränsen. 89 Statsrådet (): Tack för den frågan. Det är en viktig fråga. Jag har blivit bjuden upp till för att bland annat diskutera just den här frågan. Jag tänker också åka till för att besöka stiftelsen som ju jobbar med rehabiliteringsutbildning inom just det område som jag har ansvar för. Jag ska dessutom till för att träffa den finska arbetsmarknadsministern. Jag tänker då ta upp den här frågan för att lära lite av hur har hanterat motsvarande problematik. Jag tycker självklart att vi måste ha regler som är utformade så att vi inte hindrar folk att komma i arbete bara för att arbetet råkar vara på andra sidan landsgränsen när vi också är med i en gemensam union. 90 (): Tack för svaret. Det nordiska samarbetets 50-åriga historia är väl inte direkt känt för snabba åtgärder och snabba resultat. Jag har stora förhoppningar, men inser också svårigheterna. Min fundering är hur snabbt de människor som är beredda att söka ett jobb kan förvänta sig att de här diskussionerna förs inom vår regering och med den finska regeringen. Det är inte diskussion vi behöver. Det är resultat. 91 Statsrådet (): Jag delar uppfattning i den här delen också. Vi behöver snabba på och så snabbt som möjligt se vad vi kan göra. Jag ska göra så gott jag kan för att få ett snabbt resultat. 92 (): Regeringen föreslår ju kraftiga försämringar i a-kassan och stora förändringar och neddragningar på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Det drabbar de arbetslösa mycket hårt. Min fråga är: Hur mycket har regeringen räknat med att socialbidragskostnaderna ute i kommunerna kommer att öka till följd av dessa besparingar och neddragningar? Hur ska man uppfatta att regeringen som ni genomför detta skifte tar bort det socialpolitiska målet att halvera antalet socialbidragsberoende i ? Arbetsmarknadsministern kanske tänker överföra de miljarder han sparar på a-kassan till kommunerna för att de ska klara de ökade socialbidragskostnaderna. 93 Statsrådet (): Tack för den frågan. och jag har mötts i den här diskussionen tidigare. Vi kommer säkert att återkomma till frågan när propositionen presenteras och behandlas här i kammaren. Låt mig bara konstatera att det stora systemskiftet i svensk ekonomi var när Socialdemokraterna övergav arbetslinjen och i stället accepterade det stora utanförskapet. Låt mig konstatera att vi vill se till att arbetslöshetsförsäkringen är den omställningsförsäkring den är tänkt att vara. Vi vill naturligtvis inte att folk ska ha vare sig 80, 70 eller ersättningsnivå, utan av en lön. Därför riktas regeringens hela ekonomiska politik och arbetsmarknadspolitik på att skapa förutsättningar för folk att komma i arbete och lämna utanförskapet. Det gör också att vi kommer att inrikta arbetsmarknadspolitiken i sig på matchningsfunktionen och få dem som söker arbete att så snabbt som möjligt hitta en arbetsgivare att gå till, och på att fokusera på dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, det vill säga på dem som är långtidsarbetslösa, har funktionshinder, har invandrarbakgrund eller annat som gör att de befinner sig långt från arbetsmarknaden. Vi har uttryckligen aviserat en jobb- och utvecklingsgaranti som vi kommer att presentera , för att se till att de som befinner sig bortom de 300 eller ska ha möjlighet att hjälpas till ett fast permanent heltidsarbete. 94 (): Efter att ha sett regeringens förslag i budgeten vet vi att det blir sämre villkor för den som är arbetslös och det blir dessutom en kraftigt ökad öppen arbetslöshet. Min fråga är fortfarande: Vad händer med de kommuner som ska bära denna börda? Jag förstår att och kommer att klara sig bra. Men hur går det för Norrlandskommuner? Hur går det för ? Hur går det för ? Kommer de att kompenseras på något vis när vi nu lämnar den värdighetsgaranti som a-kassan innebär och går över till mer av socialbidragsberoende? 95 Statsrådet (): Jag upprepar att politiken syftar till att folk ska ha ett arbete att gå till, inte en ersättning vare sig från a-kassan eller från socialbidragsberoende. Jag svarar som . Fokus ligger på att hjälpa dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden att komma i arbete, och fokusera på just det som far efter. De ska inte hamna i ett socialbidragsberoende utan ha en ordentlig sysselsättning att gå till. Vi kommer att presentera och precisera den jobb- och utvecklingsgaranti som ska ta över efter det att de har gått ut. Dessutom vill jag bara konstatera att i finansplanen är vår prognos att den totala arbetslösheten sjunker kraftigt under den här mandatperioden. Det gör den med en god ekonomisk politik. 96 (): Min fråga går till statsrådet . Den handlar om den högre utbildningen. På lunchen hade jag ett telefonsamtal med en av rektorerna på . När samtalet hade pågått kom vi in på satsningar på den högre utbildningen. Vi var överens om att det som aviserats var väldigt bra, men ändå förstod jag av den kvinnan hon var en av rektorerna där att hon hyste en del farhågor för satsningen. Det har ju talats mycket om satsning på forskning, och därför var hon något bekymrad över att satsningen på högskolorna kanske lite grann skulle få stå tillbaka för en satsning på universiteten. Min fråga är: Finns det någon särskild prioritering i regeringens satsning på den högre utbildningen? 97 Statsrådet (): Man får nog, åtminstone i dessa budgetanslagssammanhang, hålla isär högre utbildning och forskning även om det i verkligheten är fråga om personer som rör sig mellan de båda områdena och förekommer på samma lärosäten. När det gäller satsningen på den högre utbildningen är det vår uppfattning att det i varit alldeles för stort fokus på att bara bygga ut fler och fler platser som kvaliteten på utbildningen försämrats . Antalet platser har expanderat kraftigt medan pengarna till högskolorna inte alls expanderat i samma takt. Det gör att satsningen per student blivit lägre. Där har vi en ny prioritering. Det kommer mer satsningar på de platser som redan finns, men däremot kommer vi inte att inrätta så många nya platser under framåt. Forskningssatsningarna är ännu i sin linda, och de forskningspengar som läggs ut läggs i stort sett ovanpå de gamla. Om det ska göras nya prioriteringar när det gäller forskningen för den mer långsiktiga inriktningen kommer det att komma till för att den ska kunna ta ställning till det. Vi har aviserat en ny forskningsproposition 2008 då får möjlighet att diskutera de prioriteringarna. 98 (): Kan jag tolka statsrådet så att när det gäller högskolor och universitet kommer satsningen på den högre utbildningen att vara rent proportionell mellan de olika lärosätena? 99 Statsrådet (): Jag vet inte riktigt vad rent proportionell innebär, men pengarna till högre utbildning då talar jag inte om forskning utan om högre utbildning kommer i stort sett att fördelas enligt samma nycklar som . Sedan avgörs det lite grann av hur studenterna väljer, vilka lärosäten de väljer att gå till och så vidare. En del i den nya regeringspolitiken är ju att något öka studenternas valfrihet, att kunna välja mellan olika lärosäten, egentligen på samma sätt som i det system vi har med grundskolor och gymnasier där eleverna får välja mycket mer. Då gäller det för högskolan att ha en god kvalitet så att den kan locka till sig studenter. Rent proportionellt törs jag alltså inte vidgå att det är så det kommer att fördelas. Det kommer att fördelas enligt samma nycklar som , och om de nycklarna ska ändras blir det föremål för prövning av . 100 (): Jag skulle vilja vända mig till . I budgetpropositionen står det att privata arbetsförmedlingar kan användas som ett komplement till den offentliga arbetsförmedlingen. Det skulle kunna utvecklas vidare till exempel genom att pengar som går till den offentliga arbetsförmedlingen i stället genom någon form av checksystem kunde gå till privata arbetsförmedlingar, förslagsvis så att de arbetssökande själva kunde välja kanske i linje med skolpengen, såsom den fungerar . Har regeringen några planer på att arbeta i den riktningen, och hur ser i så fall tidsperspektivet ut? 101 Statsrådet (): Låt mig först, eftersom detta är min frågestundsdebut, tacka för möjligheten att komma hit på detta sätt. Jag tycker att det är en trevlig diskussionsform. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat förändringar av , Ams och länsarbetsnämnderna, just i syfte att förbättra matchningsfunktionen på arbetsmarknaden. När vi ser att både utbudet och efterfrågan på arbetskraft ökar är det viktigt att matchningen fungerar bättre än vad den gjort . Det vi diskuterar är dels att tillskapa en enhetsmyndighet av länsarbetsnämnderna och Ams, dels sätta upp tydligare mål för verksamheten och en större grad av självständighet för det nya . Där vill vi också öppna upp för kompletterande insatser från andra aktörer. Vi har inlett en dialog med och ledning kring dessa frågor, och vi ämnar återkomma med ett konkret förslag under nästa kalenderår. Tanken är att den nya enhetsmyndigheten ska börja verka . 102 (): Jag har ingen följdfråga utan är nöjd med svaret. 103 (): Alkoholfrågan har redan varit på tapeten och även jag har en fråga till folkhälsoministern. EU har lagt fram en alkoholstrategi, vilket det rapporterats om i medierna. Den bild som ges i medierna är dock lite dubbeltydig varför jag skulle vilja ha några klargöranden från ministern. Alkoholsituationen i vårt land är oroväckande, och inom EU är trenden densamma. Ingenstans i världen dricks det så mycket som inom EU. Enligt kommissionens egna uppskattningar dricks det elva liter sprit . Det är sprit per person och månad. presenterade hälsokommissionären det som troligen blir unionens första gemensamma alkoholstrategi. Det är bra så. Däremot finns det inga skarpa förslag, och jag vill därför fråga ministern: Vad kommer ministern att göra, kanske inom ministerrådet, för att ytterligare stärka den alkoholrestriktiva linjen inom EU? Vilka ytterligare åtgärder skulle man kunna vidta vid sidan av dem som lagts fram? 104 Statsrådet (): Man måste slå fast att det är en enorm framgång att alla medlemsländer inom EU samlats kring en gemensam strategi där man identifierar alkoholen som ett folkhälsoproblem. har många länder inom EU valt att betrakta alkoholen enbart som en livsmedelsfråga. Utifrån det perspektivet är det verkligen en framgång. Det andra som är viktigt att säga är att EU egentligen inte har någon beslutskompetens på det här området, utan det handlar om att lägga fast strategier där man frivilligt gör satsningar på den nationella nivån. Jag tycker att man måste betrakta den här strategin som steg 1. Därifrån ska vi nu bygga vidare. Men att över huvud taget få upp den på bordet för den höll på att tappas bort helt och hållet och att det faktiskt blivit ett beslut i kommissionen är en stor framgång. Det är emellertid inte nog, utan nu tar de nationella handlingarna vid för att jobba vidare med strategin. 105 (): Jag får tolka ministerns svar så att vi ska gå vidare på en restriktiv alkohollinje och att ska vara pådrivande i den. Det har också kommit siffror på alkoholkonsumtionens kostnader i det svenska samhället. Det har varit lite oklart vilka siffror som gäller, men 20 miljarder har nämnts. Då säger en del forskare att det var mindre än de trodde. För mig låter 20 miljarder som en väldigt stor summa också med tanke på det mänskliga lidande som många drabbas av, framför allt barn som lever med alkoholberoende föräldrar. Hur anser ministern att vi ska gå vidare i när det gäller att minska alkoholkonsumtionen? Ministern har redan varit inne på det lite grann. Hur ska vi jobba för en restriktiv alkoholpolitik i ? 106 Statsrådet (): Det mänskliga lidandet går ju aldrig att mäta, och det ryms inte vare sig i de 20 miljarderna eller i de beräkningar som jag sett på 160 miljarder. Spannet mellan olika beräkningar är stort, men sammantaget kan man säga att kostnaderna är enorma. Inte minst gäller det i form av mänskligt lidande. I lever 200 000 barn med missbrukande föräldrar. I hela EU finns enligt utsago fem miljoner barn som lever under sådana förhållanden. Allt vad vi kan göra av förebyggande karaktär måste göras, och min uppfattning är att när man ska bygga folkhälsa, både drogförebyggande och annan typ av folkhälsa, handlar det om att börja med barn och ungdom. Det gäller att skapa skyddsnät runt barnen så att man kan hålla riskfaktorerna på avstånd. Det gör man genom att alla vi vuxna samordnar oss och tar ett gemensamt ansvar. Föräldrarnas betydelse är oerhört viktig, men även skola och socialtjänst har stor betydelse. 107 (): Min fråga rör Riksutställningar, och jag ställer den till statsrådet . Enligt regeringsbeslut ska Riksutställningar omlokaliseras till . Flytten ska vara genomförd . Riksutställningar är nu bundna vid avtal, och flera medarbetare har kommit på plats. Uttalanden som ledande företrädare för alliansen levererat handlar om att riva upp omlokaliseringsbeslutet. Det har skapat stor oro i myndigheten och försvårat det dagliga arbetet. Min fråga till statsrådet är: Kan man lita på det som står i budgetpropositionen om den beslutade omlokaliseringen samt att beslutet ligger fast, att regeringen är enig och att vi kan få ett klarläggande på den här punkten så att vi vet hur vi ska förhålla oss till detta? 108 Statsrådet (): Jag är inte tillräckligt påläst om den fråga som ställs för att just nu ge ett kategoriskt besked. Jag antar att regeringen och den nya kulturministern kan återkomma mycket snabbt med ett besked. Det är möjligt att det finns ett tydligt besked, men jag har inte det just . Vi får återkomma. 109 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed sätter vi punkt för dagens frågestund. Jag ber att få framföra ett tack till de deltagande statsråden. 16 § (forts. från 14 §) Svar på interpellation 2006/07:8 om human flyktingpolitik (forts.) 110 Statsrådet (): Efter det korta uppehållet är det att återgå till att besvara de lite olika frågor som ställdes till mig i den första replikrundan. Jag börjar med att vända mig till . Jag tycker nu i min egenskap av statsråd samma sak som jag tyckte i min egenskap av riksdagsledamot, nämligen att man ska närma sig migrationspolitiska frågor med en hög grad av ödmjukhet i bagaget. Jag kan också konstatera att den diskussion som nu vill väcka med interpellationen i viss mån handlar om hur man vill betrakta skyddsgrunderna. I den nya utlänningslagen skiljs de olika grunderna för uppehållstillstånd åt mycket tydligare än vad som var fallet tidigare. Skyddsgrunderna får en mer framträdande plats. Vi vidgar definitionen av vad som kan anses vara flyktingskäl, och så vidare. Det finns en mängd positiva delar i det. De övriga skyddsbestämmelserna vidgas emellertid också till att omfatta den som på grund av svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan för allvarliga övergrepp. Det är viktigt att klara ut skillnaderna jämfört med hur lagstiftningen såg ut tidigare. är det viktigt att riktlinjerna som har beslutat om faktiskt ligger kvar. De säger att migrationspolitiken ska vara tydlig och konsekvent. Beslutet om den tillfälliga ordningen som fattades av var onekligen ett avsteg från den inriktningen. Det kan man ha mycket omfattande och ingående diskussioner om. Det gäller inte minst därför att de tillfälliga bestämmelserna innebar en risk för att fler personer skulle komma att söka asyl utan att ha tillräckliga skäl för uppehållstillstånd. Som jag framhöll i det tidigare inlägget är jag förhindrad att uttala någon bedömning av hur löser sin uppgift i de enskilda ärendena. Det ska jag också säga till de övriga som framförde synpunkter i dessa frågor. Men det hindrar naturligtvis inte att jag kan fundera igenom behovet av lagstiftning utifrån effekterna av en tidigare beslutad lag här i . Jag kan dock inte riktigt se hur man kan dra så långtgående slutsatser som gör om kategorin enskilda personer utan avlägsnandebeslut, som är svåra att verkställa. Att på rent statistiskt underlag säga att en bifallsprocent på skulle vara mycket lägre än den andel som enligt lagen borde ha fått stanna förefaller lite väl löst grundat. Men är välkommen tillbaka att försöka reda ut det. Till vill jag säga att en ökad arbetskraftsinvandring till skulle kunna avlasta vårt redan tungt belastade svenska asylsystem, där vi ser att en majoritet av de asylsökande inte har de skyddsskäl som krävs enligt utlänningslagen. Det är viktigt att inse de övergripande sambanden mellan asyl- och migrationsfrågorna. Jag uppfattar det som att redan gör detta. Men jag vill ändå för tydlighetens skull markera att det är en viktig fråga. Såväl som den enskilde individen eller hans eller hennes hemland skulle vinna på ett mer flexibelt system för arbetskraftsinvandring till . har kommittén för arbetskraftsinvandring lämnat sitt slutbetänkande till regeringen, SOU 2006:87 Arbetskraftsinvandring till förslag och konsekvenser. Detta betänkande går ut på en mycket bred remiss. Arbetet med att öka möjligheterna att kunna invandra till för att arbeta här kommer att beredas vidare inom . Målet är att kunna leverera en proposition redan under nästkommande . 111 (): Låt mig börja med att säga att vi låter frågan om arbetskraftsinvandringen bero så . och jag kommer att mötas här i talarstolar också i den frågan, var så säker. Framför allt kommer vi att ifrågasätta att man ska ha tillfälliga tillstånd när man söker som arbetskraftsinvandrad och utsättas för den press och otrygghet som det innebär på arbetsmarknaden. Det finns också en risk för att lönenivåer och trygghetssystem i sätts under press under trycket av utländsk arbetskraft som också den lever på alltför dåliga villkor. Den frågan återkommer vi till. Vi ska klargöra en sak. Den nya utlänningslagen grundar sig på ett kommittébetänkande. Jag satt med i den kommitté som tog fram betänkandet. De klara och tydliga riktlinjerna till den kommittén, direktiven från regeringen, var att frågan om flyktingstatus enligt icke fick beröras. Fråga din partikamrat som satt för som en av de representanter ni hade i kommittén. Man fick inte röra vid frågan om flyktingkonventionen. Min fråga här handlar inte om övriga skyddsskäl. Där kan vi vara överens om att det är positivt att de vidgas. Det var vi i kommittén också. Men frågan är: Hur används i ? Det vi kan konstatera är att av de som söker asyl i betraktas som flyktingar enligt . Den siffran är mångdubbelt högre i flera jämförbara länder. Man kan ta som exempel. Det är ett land som är känt för en politik som är hård mot invandrade och flyktingar. Det har en avsevärt högre grad av bifall enligt flyktingkonventionen än vad har. Min fråga är: Är ministern beredd att vidta åtgärder som gör att vi faktiskt lever upp till de saker som vi har skrivit under på ? säger att flyktinglagstiftningen ska vara tydlig och konsekvent, och det är bra. Det kan man lätt skriva under på. Men vad betyder det i praktiken? För tusentals människor har tydlig och konsekvent betytt att de tydligt har blivit utvisade till en situation i sitt hemland där de har riskerat tortyr. Man har konsekvent vägrat att lyssna på många människors åsikter om varför de var tvungna att fly från sitt hemland. Om tydligt och konsekvent betyder att vi ska fortsätta att avvisa ett så stort antal människor som trots att även den stränga lagstiftning som gäller medger en större öppenhet vet jag inte vad tydlig och konsekvent egentligen betyder. Då är det bara en omskrivning för att vi ska vara hårda och konsekventa. Det är en annan sak än tydlighet. Vi kan ta frågan om enskilda ärenden på en gång, eftersom vi kommer att mötas här ett antal gånger de kommande fyra åren.