prot · GU0920 · 2006-11-14 00:00:00 — Vi har kunnat bygga fler hyresrätter och också kunnat ha en relativt acceptabel hyresnivå vid hyressättning för de nyproducerade lägenheterna. Den marknadsanpassning som beskriver i sitt svar kommer med all sannolikhet att missgynna hyresrätten. Marknadsstyrning av bostadsbyggandet på det sätt redovisar här i svaret har vi tidigare klart sett leder till högre priser. Vi ser också att det leder till att byggandet enbart sker där det finns en marknad. Den marknaden finns i regel inte där det finns ett behov av hyresrätter till rimliga priser. Det svar som ger på interpellationen visar tyvärr den ovilja regeringen och också statsrådet har att ta denna viktiga politiska fråga på allvar. Bostaden är en social rättighet som vi med bra och statliga medel måste arbeta för så att hyresgästerna i landet gynnas. 22 (): Också jag vill börja med att tacka statsrådet för det svar han har lämnat till . Jag ser samma problem som . Jag tycker att i sin interpellation mycket väl beskriver de problem som jag tror att vi kommer att få se på bostadsmarknaden . Det gör mig oerhört bekymrad. Med de förslag som regeringen har lagt fram kommer vi att få se en bostadspolitik där det inte kommer att byggas så många hyresrätter och studentlägenheter. Det är oerhört viktigt att vi breddar bostadsmarknaden så att alla har möjlighet att få ett gott boende. tog del av en skrivelse från kommun där jag tycker att man på ett bra sätt beskriver problemet. I brevet skriver man: Angående slopandet av investeringsbidraget. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att investeringsbidraget till vissa bostäder ska avskaffas från . kommun vill med anledning av detta framföra följande. I finns 1 050 studentbostäder och 430 hyresrätter som är färdigprojekterade men som på grund av överklaganden av detaljplaner inte kommer att klara en igångsättning före . Det är kommunens bedömning att de flesta av dessa projekt inte kan påbörjas utan investeringsbidrag, varför de inte kommer till stånd. Längre ned i brevet skriver man: Stora resurser och tid har lagts ner i alla dessa projekt och det är inte rimligt att de nya reglerna ska drabba de projekt som tagits fram med gällande regelsystem och är färdigprojekterade, men p.g.a. omständigheter utanför byggherrens eller kommunens kontroll inte kan komma igång . Min fråga till blir: Vad ska svara sin borgerliga kollega som har skrivit under skrivelsen från kommun? Vad ska han svara om hur man ska lösa problemet för kommun? Ska alla de pengar och alla de resurser som lagt ned i projekteringsarbete och annat tidskrävande arbete för att kunna bygga studentbostäderna och hyresrätterna vara förgäves? Ska all tid, kraft och pengar man har lagt ned gå förlorade, eller finns det möjlighet att man ska kunna fortsätta byggnationen av studentbostäder och hyresrätter även ? Jag lämnar över en kopia på den skrivelse som civilutskottet har tagit del av. I detta anförande instämde och (båda s). 23 (): Jag tycker att statsrådet här väl beskriver den politik som alliansregeringen har börjat föra. Det har varit helt klart under hela valrörelsen att det var den här långsiktiga politiken som vi ämnade föra. Vi har trots allt facit på den bostadspolitik som har förts . Vi har bostadsbrist i över 100 svenska kommuner. Jag har som bostadspolitiker under hela förra mandatperioden upplevt att det som efterlysts från byggbranschen är långsiktiga spelregler. Den ryckighet med stimulanser av än det ena och än det andra slaget till olika typer av lägenheter har definitivt inte främjat byggandet av hyreslägenheter. Det blir väldigt lätt när man talar bostadspolitik att det kommer något slags ideologi in i det hela. Det är i och för sig bra. Men att ideologin skulle ligga i att man var för eller emot hyresrätter är ett helt felaktigt sätt att närma sig problemet. Vad som däremot är ideologi är att enskilda människor har valfrihet att välja det boende de vill. Jag är övertygad om att den långsiktiga politik som alliansregeringen kommer att föra kommer att leda till det. Långsiktighet gäller naturligtvis inte bara finansieringen utan också plan- och bygglagssidan, som har utretts under en hel mandatperiod utan att man egentligen lagt fram ett enda förslag. Det som har varit det stora problemet och som vi gång på gång påtalat är de facto överklagandeprocesserna, som har dragit väldigt långt ut . Det fanns ett delbetänkande från där man tog upp frågan om överklagandeprocesser. Den har legat och vilat . Mycket faller tillbaka på den politik som har förts och som faktiskt parti har varit med och stöttat . Konkurrens är också någonting som naturligtvis har diskuterats mycket under den gångna mandatperioden. Det som det har handlat om och som det handlar väldigt mycket om är arbetskraftsinvandring. Jag läste i tidningen senast att och inte behöver när det gäller byggbranschen, men behöver och . Vi klarar inte att hålla uppe en produktion utan hjälp utifrån, och den konkurrens som då uppstår blir väldigt svag om inte många aktörer kan jobba . Jag får återgå till överklagandeprocessen. Att överklagandeprocessen i sig har dragit ut så mycket är också en stor konkurrensfråga på grund av att det visat sig att många små aktörer inte orkar hålla nere kostnaderna under så långa perioder. Ju längre en process pågår, desto färre och större aktörer finns det. Det är naturligtvis kostnadsdrivande i sig. I detta resonemang finns det ingen som bestrider att hyresrätten har en given roll och en given plats i det svenska bostadsbeståndet. Det är en upplåtelseform som är en förutsättning för flexibilitet. Snarare är det ägandet som under hela förra mandatperioden och även , snart , har varit en ideologisk spärr hos de partier som hade regeringsmakten förut. Det är snarare den frågan vi nu försöker lösa och skapa valfrihet för enskilda människor. 24 Statsrådet (): Vi har, och jag, en debatt som har pågått i denna fråga det är kanske fjärde varvet vi kör nu och den förtjänar att diskuteras. Det handlar mycket om principer. Vi var tidigare inne på det. tror på subventioner och regleringar. Om tittar i facit kommer han att upptäcka att den bostadspolitik som har förts under huvuddelen av efterkrigstiden i vårt land, man kan säga efter miljonprogrammets färdigställande och framåt, inte har levt upp till konsumenternas krav. Vi har ett bostadsbyggande i vårt land som fortfarande ligger långt under genomsnittet bland EU-länderna. Vi kom inte ens under den värsta byggboomen upp till genomsnittet. Det system som kramar så ömt ger inte en social bostadspolitik. Det är det som är problemet. Titta runtom i länder där man har haft en annan inriktning och se att de har ett helt annat utbud. Ungdomar får bostäder, invandrare kan få tag på en bostad och det finns alla typer av bostäder att välja bland. Det är den subventionerade produktionsmodellen som ju faktiskt har kommit till vägs ände. Är det inte, , bättre att i stället för att ge subventioner till producenterna försöka sikta in sig på de svaga grupper som faktiskt behöver stöd på bostadsmarknaden? Det är väl en bättre ordning, och det är därför som den här regeringen har lagt för att stödja svaga grupper på bostadsmarknaden, inte minst ungdomar. Jag tror att det är en allmän trend för övrigt inom den europeiska unionen att man går från produktionsstöd till stöd direkt för konsumtion av bostäder. Jag har tidigare fått ett brev från . Det är bara det, , att har fattat beslut om att det här produktionsstödet upphör . Socialdemokraterna har lagt fram det förslaget, och ni har röstat igenom det. Sedan har ni i valrörelsen gått ut och sagt att ni ska förlänga det, men ni gjorde aldrig det. Den viktiga signalen nu är att vi lägger om politiken, bort från en bostadspolitik som bygger på tillfälliga kortsiktiga subventioner till en politik som bygger på långsiktigt goda villkor för att bygga och bo i . 25 (): Jag tror att jag och är överens om vissa saker i bostadspolitiken. Det ena är att vi ska ha långsiktiga ekonomiska villkor för att upprätthålla en bra och social bostadspolitik i . Vi ska naturligtvis också satsa särskilt på utsatta grupper som har svårt att skaffa sig bostad på bostadsmarknaden. Där har i likhet med regeringen lagt fram förslag om att värna de utsatta grupperna. Där är vi överens. Även om det inte blev en vänsterregering som hade möjlighet att fullfölja sina politiska ambitioner fanns det klart uttalat att man skulle fortsätta med någon form av bostadssubventioner även 2007. Men det är de här förutsättningarna som den nya alliansregeringen har stoppat, vilket har skapat den här djupa oron ute i landet de långsiktiga ekonomiska villkoren för att kunna fortsätta med bostadsplanering och bostadsbyggande. Det är de här reaktionerna som redovisar från och som vi får signaler om från snart varje kommun i . Jag tycker att ska ta reda på hur många kommuner som inte kommer att stoppa och avbryta sitt byggande och sin planering på grund av de nya förutsättningarna. Vi får samma signaler från många kommuner och en stor oro på grund av regeringens budgetproposition. Det handlar om att det finns risk för en höjning av hyresnivåerna. Om de minskade subventionerna ska tas bort och läggas ut på hyresgästerna i kommun motsvarar det en ökad hyreskostnad på . Det är orimligt att föra en sådan ekonomisk politik. Det måste vara möjligt att ta fram någon form av övergångsregler, som till exempel kommunstyrelsens ordförande i efterfrågar, för att man ska kunna fortsätta med det viktiga bostadsbyggandet och den viktiga bostadsplaneringen. Regeringen missgynnar medvetet hyresrätten som boendeform. Hyresrätten har varit missgynnad även av tidigare regeringar, men den nuvarande regeringen missgynnar hyresrätten som boendeform ännu mer i och med de subventioner man ger till bostadsrätten och villorna genom olika typer av skattelättnader. Det är tydligt att hyresrätten förlorar mest, att bostadsrätten vinner mest och att villan som boendeform vinner näst mest. Men att hyresgästerna kommer att bli fortsatt missgynnade och mer missgynnade med alliansregeringens bostadspolitik är uppenbart. , hyresgäster, byggbolag och kommunala bostadsföretag framför och kräver är neutralitet mellan upplåtelseformer, att hyresrätten inte ska missgynnas i förhållande till villor och bostadsrätter. Hyresrätten är en viktig del för att landet ska utvecklas och för att vi ska ha en bra social bostadspolitik. Detta tar tyvärr inte alliansregeringen ansvar för. 26 (): talar om långsiktighet, och det blir lite fascinerande i sammanhanget. Hur kan man då avbryta ett investeringsstöd? Jag tror att de flesta byggare i trodde att det skulle finnas ett fortsatt investeringsstöd. Det hade åtminstone den socialdemokratiska regeringen sagt. Jag tror att det finns väldigt många aktörer i byggbranschen som känner sig oerhört besvikna. Jag tror att kommun bara är ett exempel av många på att man känner sig besviken. Det är självfallet viktigt med fungerande planeringsprocesser. Det är någonting som jag tror att vi måste jobba med. Där finns det olika aspekter, miljöaspekter och annat, som vi måste ta hänsyn till. Där tror jag att vi kan bli mycket bättre i . Jag tror att det är precis som säger, nämligen att framför allt kommer hyresrätten att bli missgynnad, men den frågan får vi kanske återkomma till vid ett annat interpellationstillfälle. Jag tror att tiden inte räcker till just . Så till min fråga, . Vad ska regeringen göra åt den kapitalförstöring vi nu kommer att få se runtom i landet i ett antal kommuner? Vad ska vi göra åt all den tid och alla de resurser som har lagts ned i planeringsarbete och på annat sätt? Ska det bara gå till spillo? Vad ska vi i civilutskottet meddela kommunstyrelsens ordförande när han kommer till utskottet för att uppvakta oss? Ska vi säga att vi är ledsna och att alla de planer, alla de resurser och all den tid de har lagt ned för att skapa 1 000 nya studentbostäder och 430 nya hyresrätter är förgäves? 27 (): Det finns i alla fall en sak som vi alla är överens om i den här debatten, och det är långsiktiga spelregler. Under den förra mandatperioden var det mest vi borgerliga politiker som pratade om långsiktiga spelregler, men gör alla det. Det är väl bra så långt. Det har inte varit någon inriktning på långsiktiga spelregler, utan det har varit en ryckig politik med olika stimulanser. Det har varit en politisk styrning av vilka bostäder som marknaden ska bygga. Det har fått konsekvenser. Det har inte stämt. Vi har ett väldigt tydligt exempel från MKB i som valde bort att bygga efter de stimulansregler som fanns. De byggde i stället stora lägenheter, för det visste de att det var efterfrågan på. När man följde upp detta såg man att resultatet blev att betydligt fler mindre lägenheter i det äldre beståndet friställdes som ungdomar kunde ta över. Den här styrningen har varit väldigt störande för marknaden. har vi ändå facit, som jag sade förut. Vi har bostadsbrist i över 100 svenska kommuner. Inte ens den förra socialdemokratiska regeringen kan ju tycka att det var en bra politik. Det gav i alla fall inget bra resultat. Sedan vill jag också understödja det som statsrådet sade om att man ska gå från produktionsstöd till konsumtionsstöd. Ser man lite bredare på den frågan kan man faktiskt säga att även den skattesänkning som alliansregeringen nu genomför för låg- och medelinkomsttagare naturligtvis är en ingrediens i detta att stärka konsumenten och den valfrihet som ska finnas för den enskilda personen. 28 Statsrådet (): Jag tror att det är ganska tydligt att vår regering fick ett tydligt mandat av väljarna att också lägga om bostadspolitiken. Vi redovisade mycket tydligt, både i Bankerydsöverenskommelsen och i vårt valmanifest, att vi tänkte lägga om bostadspolitiken i den här riktningen. Det är också svaret till alla som planerar. Man måste naturligtvis titta på vad olika aktörer säger. var också inne på den här statiska synen att det är nyproduktion av små lägenheter som är lösningen. Jag försökte kolla upp detta. Jag är inte säker på att siffran är helt rätt, men snitthyran för en nyproducerad tvåa ligger någonstans i häradet trots de subventioner som ni nu slår vakt om. När man däremot bygger mer fritt efter hur marknaden ser ut, som man exempelvis har gjort i , friställs det billigare, mindre hyresrätter. Det här statiska sättet är också ett stort problem. Det finns så få lediga lägenheter att flytta till med den bostadspolitik som har förts. I det här sammanhanget vill jag också ta upp en annan sak. Jag tror att det var som nämnde detta. Han talade om att hyresnivån nu går upp. Det är naturligtvis så just i nyproduktionen. Det ligger i fråga. Han tittar på nyproducerade lägenheter och talar om hyreshöjningar. Detta är ju lägenheter som ännu inte är byggda. Även om kostnadsnivån blir något högre, kommer också den disponibla inkomsten för medborgarna att bli betydligt högre. Titta vad säger om detta! Det kommer att bli en höjd köpkraft för de svenska hushållen tack vare den politik som regeringen för. De här pengarna används ju till att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. Det handlar alltså om helhetsgreppet. Det är inte bara på bostadspolitikens område som regeringen förändrar politiken, utan det sker ju också när det gäller att skapa nya jobb. Att fler människor får möjlighet att efterfråga en egen bostad och kanske också köpa en egen bostad måste också vägas in i det här sammanhanget. Vi behöver ändra politisk inriktning av bostadspolitiken. Den har inte varit lyckosam. Jag kan inte svara på hur länge en ung människa som ställer sig i bostadskö här i för att söka en hyresrätt, subventionerad eller icke, får vänta, men jag tror inte att man är ung längre när man får den lägenheten. Denna politik måste vi komma bort ifrån. Det måste produceras många fler bostäder i än vad det har gjorts med den gamla politiken. 29 (): Det värsta är väl att alliansregeringen inte kommer att skapa ett ökat bostadsbyggande med den politiken. har vi lyckats öka bostadsbyggandet i landet. Det byggs för få totalt sett, men det har ändå byggts relativt många. Det byggdes 34 000 lägenheter . Det har varit en hög nivå . Man hade inte hamnat på den nivån utan bostadsstödet. De exempel som och statsrådet tar upp är från marknadsområden där man kan bygga på ett annat sätt och ändå frigöra billigare lägenheter som hyresgäster med sämre ekonomi har möjligheter att komma åt. Det konsumtionsutrymme statsrådet hänvisar till är inte heller rättvist fördelat. Vi vet inte heller hur stort konsumtionsutrymme som en vanlig löntagare kommer att få kvar efter ökade kostnader som ni i andra änden lägger på löntagarna, och i det här fallet hyresgästerna med höjda hyror. Det konsumtionsutrymmet är redan uppätet med höjda bostadshyror. Sedan har vi en ökad bostadssegregation, och detta är extra tydligt i marknadsorienterade bostadsområden. Det är därför vi måste ha en statlig bostadspolitik med en inriktning som verkar för att det byggs bostäder som invånarna runtom i behöver. Vi behöver verka för nya bostäder till rimliga boendekostnader. Stöden till boendet måste vara neutrala mellan upplåtelseformerna. Detta saknas tyvärr i alliansens bostadspolitik. Vi efterfrågar och saknar fortfarande vad som ingår i alliansens nya bostadspolitik. Det enda konkreta förslaget har är att billigare arbetskraft ska komma till och bygga lägenheterna. 30 Statsrådet (): tror inte att det byggs fler bostäder. tror att hyresrätten blir missgynnad. Jag tror inte det. oroar sig för bostadssegregationen. Ja, subventionerna har inte bitit ett dugg på bostadssegregationen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2006/07:26 om polisutbildningens framtid 31 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta vad gäller polisutbildningens längd och innehåll. Den nya regeringen har sjösatt den mest ambitiösa satsningen någonsin på rättsväsendet. Vi har bland annat annonserat en kraftig ökning av antalet poliser med målet att vi ska ha 20 000 poliser . Det är en kraftfull åtgärd som ska ge tydliga resultat i form av ökad polisiär närvaro och synlighet. En fråga som är minst lika viktig som antalet poliser är naturligtvis vilken kompetens framtidens poliser ska ha. Utvecklingen av brottsligheten och samhället i stort leder till förändrade krav på polisväsendet och därmed också på kompetensen hos enskilda poliser. I samband med utformningen av den framtida polisutbildningen är det viktigt att identifiera och ta hänsyn till sådana förändringar. Regeringen överväger därför om inriktningen på den utredning som pågår om polisens grundutbildning ska förändras eller utvidgas. Jag kommer att återkomma med resultatet av våra överväganden. Redan nu kan jag försäkra om att jag ser polisens utbildning och kompetens som en nyckelfråga både för rättssäkerheten och för polisens effektivitet. 32 (): Jag ska be att få tacka justitieministern för svaret, men jag tycker väl inte att det är så mycket till svar. Regeringen skriver ju i budgetpropositionen att det bör övervägas om den grundläggande utbildningen kan kortas och kompletteras med obligatorisk vidareutbildning. Man får väl då anta att sådana skrivningar i budgetpropositionen är genomtänkta, men interpellationssvaret tyder inte på det, anser jag. Du säger att utvecklingen av brottsligheten och samhället i stort leder till förändrade krav på polisväsendet och därmed också på kompetensen hos enskilda poliser, och visst är det så. Det var ju därför vi i tryckte på för att den socialdemokratiska regeringen skulle tillsätta utredningen om en förändring av polisutbildningen, där en akademisering är en mycket viktig del. Men det är ju inget svar alls på frågan om varför ni vill ge tilläggsdirektiv till utredningen om att polisutbildningen bör kortas. Från Polisförbundets sida är man mycket kritisk och bekymrad över det här. Ordföranden har sagt att brottsligheten har blivit mer komplex som det ställs allt högre krav på poliser i verksamheten. Att korta ned utbildningen vore därför förödande. kan tänka sig en längre polisutbildning än just för att det krävs en väldigt bred kompetens av poliser . Mer teori ska varvas med praktiska moment men i samma utbildning. Därutöver är vidareutbildning en självklarhet. Jag tycker som sagt inte att det här är så mycket till svar. Det bekymrar mig, eftersom jag också i min närmaste krets av anhöriga har poliser som jag diskuterar med. Jag träffar många unga poliser i mitt engagemang i . När det gäller dem som går på polisutbildningen kan jag bara hänvisa till det sista som står i . Det är ordföranden i studentföreningen på i som också är bekymrad över detta svar. Jag kan också litegrann tolka in följande i svaret: Är man inte nöjd med den utredning som pågår utan tycker att den ska förändras redan innan den har lagt fram sitt förslag? Jag tycker att det låter lite konstigt. När det gäller svaret vill jag också säga att det inte är någon nyhet för mig vilken ambition regeringen har till 2010. Jag vill bara passa på att säga en sak. Alliansen lovar ju 700 miljoner utöver det som den förra majoriteten slog fast. Jag kan då bara konstatera att det ju faktiskt fattas 569 miljoner. 33 (m): Vi kan börja med budgetpropositionen. Det finns skrivningar där i vilka vi säger att man ska se om den grundläggande utbildningen kan kortas till förmån för specialisering och annan påbyggnad på utbildningen. Det är nästan exakt samma formuleringar som finns i de direktiv till den nuvarande utredningen som partikamrater har varit med om att utforma. Där står det till exempel ungefär så här: Den framtida polisutbildningen bör därför vara utformad så att den främjar en höjning av specialkompetens för poliser på olika områden. I det sammanhanget bör också övervägas om det i något skede av utbildningen bör vara möjligt att till exempel välja inriktning. Det är precis samma tanke som finns i budgetpropositionen. Det är inget märkvärdigt alls. Problemet med den nuvarande utredningen är att den har fått ett mycket begränsat direktiv för vad man ska titta på. Uppgiften för den utredningen är enbart att se på för- och nackdelar och konsekvenser av en polisutbildning inom ramen för högskolan. Men om den nya utbildningen ska utbilda poliser som ska verka 20202025 så pratar vi om polisverksamhet ganska långt fram i tiden. Och anser vi från alliansen att man i alla fall måste ställa sig några frågor om nuvarande utbildning: vad som är bra i den, naturligtvis, men framför allt vad det är för poliser vi kommer att behöva då. Vad ska de kunna? Hur ska det se ut? Hur ska vi kunna rekrytera de människor som behövs till den verksamheten? Det finns en rad frågor som den nu sittande utredningen inte har i uppgift att analysera. Vi tror att när man lägger fram förslag om en ny utbildning ovanpå eller i stället för den som vi har , som i många stycken är bra, så är det ändå bra att ha en del svar på de innehållsmässiga frågorna. Det är den typen av tankar som ligger till grund för mitt svar till interpellanten. Vi överväger om man behöver vidga direktiven eller göra förändringar. Det finns ingenting i den ambitionen som handlar om att korta någon utbildning eller göra det enklare. Jag vet inte om det finns någon här som tror att polisverksamheten kommer att vara enklare och mer rudimentär än tvärtom. Däremot är det väl en erfarenhet som vi har att polisarbete är väldigt mångfasetterat. Det kräver många typer av specialistkompetenser. Det var ju det som fanns med i det utredningsdirektiv som gäller nu och det som vi uttryckte på ett annat sätt i budgetpropositionen, så jag tycker inte att det är så märkvärdigt. Mitt svar på frågan är alltså att vi nu tittar på den utredning som finns och de direktiv man har, och vi överväger om de behöver vidgas eller förändras till någon del det gör vi för övrigt med alla utredningar och kommer så snart vi har bestämt oss i sakfrågan naturligtvis att redovisa det. Det hade också varit enklare om den utredning som sitter hade haft framför sig, men den är nästan klar med sitt uppdrag.