prot · GT09132 · 2006-05-31 00:00:00 — Vi vill också lägga pengar till särskilda instanser för att förbättra förutsättningarna för äldre och andra berörda grupper att använda IT. Det behövs pengar till forskning som ska disponeras av . Vi prioriterar också centralorganisationer för amatörkulturen, som omfattar mer än 700 000 människor i landet. Då är den siffran baserad enbart på det antal som organiseras via Amatörkulturens Samrådsgrupp, som representerar 16 medlemsorganisationer. Amatörkulturens centralorganisationer är, enligt propositionen, väl motiverade i de kulturpolitiska målen. De måste därför stärkas för att få resurser för utvecklingsarbete och för samverkan mellan dem och sist, men inte minst, för att deras anslag varit alldeles för snävt tilltagna och stått stilla. Jag läste med stort intresse bil. 2 i betänkandet, som redogör för utfrågningen som utskottet hade med temat Folkbildning i förändring? När jag läser vad sade under utfrågningen om vikten av de ungas aktiva deltagande i studieförbunden och att hon var positiv till det som stod i propositionen om att det behövs fler öppna föreläsningar, kom jag att tänka på ett samtal som jag hade med ett par ungdomar i . Det var efter ett öppet möte som vi hade anordnat på temat homosexuella, bisexuella och transpersoner. var inbjuden att tala i ämnet. Förutom det öppna mötet informerade han eleverna på folkhögskolan och gymnasieskolan i mångfalds- och HBT-frågor. Efter det öppna kvällsmötet kom jag i samspråk med ungdomarna. De berättade att de inte var från orten men gick på en gymnasieutbildning som heter rymdlinjen. De frågade mig om det fanns något ställe som de kunde träffas på och där de kunde ta upp olika teman och ämnen som inte var direkt knutna till partipolitiken. Jag föreslog att de kunde kontakta något studieförbund. Detta, om något, bekräftar behovet av studieförbund och öppna möten och att det är vad ungdomar efterfrågar. Jag kom också att tänka på mitt eget liv som samhällsengagerad medborgare där jag hos studieförbund och i folkhögskolan har förkovrat mig i mina intressen folkdans, politik, amatörteater, fredsrörelsen och kvinnojourer. Jag blir både nostalgisk och glad när jag summerar mina egna erfarenheter av folkbildningen. Kanske beror det på folkbildningens demokratibildning att jag sedermera blev politiskt förtroendevald? En viktig princip i propositionen är att folkbildningens anordnare själva lägger fast målen för verksamheten och att endast ska ange syftena med statens bidragsgivning. Syftena har redan på ett förtjänstfullt sätt redogjort för. Jag har också noterat att reserverar sig mot den principen. De vill, enligt mitt förmenande, detaljstyra resursfördelningssystemet, som de säger att folkbildningens oberoende och särart måste säkerställas. Dessutom talar de i reservationen, och också här i talarstolen, om att de tillbakavisar utvecklingen mot en informell styrning från regeringens sida. Uppriktigt sagt förstår jag inte riktigt vad menar med sin reservation även om jag har försökt att lyssna på . Därefter har de fyra partierna m, fp, kd och c en gemensam reservation där de uttalar sig för att de vill ha den gamla ordningen på statens syften med stödet eftersom det inte finns någon förklaring i propositionen till varför det finns ett förslag till en förändrad ordning på syftena med stödet till folkbildningen. I propositionen framgår att i stället för de prioriterade målgrupperna som anges beslut ska sju verksamhetsområden fastställas för folkbildningen har också redogjort för detta vilket i särskilt hög grad utgör motiven för statens stöd. Det är inget nytt. Det har varit en sådan utgångspunkt. Folkbildningen ska själv identifiera relevanta målgrupper. Jag förstår inte heller riktigt reservation 4 mot den gemensamma värdegrunden. Vad är det för fel med den gemensamma värdegrunden, det vill säga folkbildningens betydelse för ett demokratiskt samhälle och vikten av att särskilt lyfta fram alla människors lika värde och jämställdheten mellan könen? Är det jämställdheten mellan könen, som har tillkommit, som vänder sig mot? När det gäller verksamhetsområdet Det mångkulturella samhällets utmaningar är vi i särskilt glada över att i detta sammanhang, jämte invandrade minoriteter, också uppmärksamma de nationella minoriteternas behov av folkbildning som ett verktyg för att bevara, utveckla och främja de nationella minoritetsspråken och andra kulturella särdrag. Precis som det står i utskottets ställningstagande kan folkbildningen fylla en väsentlig funktion i strävan att öka förståelsen och erfarenhetsutbytet mellan människor med olika bakgrund. Jag ser att klagar på att det inte finns en strategi eller några förslag på hur de med utländsk bakgrund och personer med funktionshinder ska engageras mer i folkbildningens verksamhet. har klart uttalat krav på att folkbildningens organisationer ska medverka till att människor med olika bakgrund får ökad förståelse för varandra så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. Jag förstår inte det heller. Med dessa krav slås redan öppna dörrar in. I reservation 21 talar man om att amatörkulturen är ett komplement till den professionella kulturen. Den kopplingen håller jag inte med om. Jag har som amatör varit med i teateruppsättningar som vi satt upp tillsammans med professionella skådespelare, regissör och scenograf. Jag upplevde inte oss amatörer som ett komplement till de professionella. Det var ett genuint samarbete där vi tillsammans utifrån våra specifika erfarenheter och kunskaper skapade bra teater. Jag tycker att termen folklig kultur är en bra term för en, i mitt tycke, ny konstform. Det finns fler exempel på samarbete mellan amatörer och professionella. Jag anser därför att termen folklig kultur är ett bra begrepp. vill inte heller öka de statliga bidragen till de centrala amatörkulturorganisationerna. Jag förstår inte varför denna satsning skulle stå i motsättning till de regionala och kommunala satsningarna på amatörkulturen på regionalt och lokalt plan. Vi är väl ändå överens om att landstingen och kommunerna behöver satsa mer på kulturen, eller är det enbart ett nationellt ansvar? Avslutningsvis vill jag säga att är konsekventa i sin uppfattning att minska resurserna till folkbildningen. De är också det enda parti i som vill det. Motivet har det redogjorts för från talarstolen av andra. Jag undrar om inte har reflekterat över att de kommunala anslagen minskat med . Har man inte tagit det i beaktande? vill minska resurserna ytterligare genom att ge tydligare uppdrag och låta studiecirkeldeltagarna stå för hela deltagaravgiften. Jag har samma invändning som att det blir människor med relativt höga inkomster som kan klara av att betala de deltagaravgifterna. De har pengar över för detta. Vi i vill inte ha fortbildning som bara höginkomsttagare kan betala. Vi slår vakt om att göra den tillgänglig även för låginkomsttagarna. Det kanske är framför allt dessa människor som har störst behov även av den folkbildning som inte anser vara riktig folkbildning. Jag har en stilla undran, som jag delvis fick svar på av , nämligen hur alliansen ska klara denna motsättning om man mot förmodan bildar regering efter valet. Vem får ge sig? Ska man tro är det som får ge sig. Vi har ett val dessemellan och det kanske ger olika resultat. Skillnaderna mellan oss och handlar inte bara om 300 miljoner. Jag räknar plus 400 med den förstärkning som vi gör . Då blir ju skillnaden 700 miljoner. 102 () replik: Jag ska inte upprepa de argument som jag hade alldeles . Det kanske blir tråkigt såväl för deltagarna här som för den publik som vi har framför tv-apparaterna. Det har nog framgått ganska väl vad vi moderater står för. Vi värnar folkbildningen men vill ha den, som ibland säger, smalare men vassare. Jag vill inte att vi ska behöva höra argumentet att vi vill dra ned folkbildningen med 700 miljoner. måste läsa på lite bättre. Vi står fortfarande kvar vid den besparing vi har haft med 300 miljoner. Men det innebär en ökning med 100 miljoner från det förslag vi tidigare hade. 103 () replik: Det är ju positivt att det går framåt. Jag gratulerar till att inse betydelsen. Det är väl det som också beskrev att era samtal har gett det resultatet. Jag vill passa på att säga något om att ingen har tagit upp frågan om fusket. Dels finns det i propositionen att man ska göra mer uppföljningar och utvärderingar. Jag kan till och med se forskningen som en del. Det står också att bör ges befogenheter att återkalla och därefter omfördela statsbidrag som betalats ut för ett studieförbund eller en folkhögskola i de fall verksamheten inte är förenlig med statens syfte med statsbidraget. Precis som har varit inne på pågår det ju ett viktigt arbete inom studieförbunden och även inom folkhögskolorna, kan jag tänka mig. När man tillför de här komponenterna är ju ingen intresserad av att man får statsbidrag på felaktiga grunder. 104 () replik: Det får vi sannerligen hoppas att ingen är. Det är ju de facto så att trots att man fick varningar inom ABF i norra dröjde det väldigt länge innan man tog itu med det. tog upp i sitt anförande att man nu hade gjort en utredning. Det handlade om ganska mycket pengar, , och som inte fanns, om jag minns rätt. Hade inte kritiken funnits kanske det hela inte hade uppdagats. ABF är inte ensamma. Det här har förekommit i flera studieförbund på andra orter. Det är upprörande och gör naturligtvis att många ifrågasätter folkbildningen. Det var därför vi ansåg att det var anmärkningsvärt att man i stort sett inte berörde det i betänkandet eller propositionen utan konstaterade att det är bra om man siktar in sig mer på kvalitet än på kvantitet. Hade inte kritiken funnits är det inte säkert att lika mycket hade hänt. 105 () replik: Kritik, om det uppdagas att studieförbund eller enskilda individer har begått felaktigheter, måste kontinuerligt finnas i organisationerna. Det är okej med kritiken, men ni har ju resonerat om att man ska göra försämringar. De är ju nu inte så drastiska, vilket var positivt. Att det skulle vara anledning till att man har sett över de felaktigheter som har begåtts är en koppling som jag inte har sett. Det kanske inte var den kopplingen du menade heller? Jag kan bara beklaga. Jag känner inte till vad som har hänt i och andra kommuner i landet. Vad jag har hört har man via stickprov fått resultatet att människor inte visste om att de gick i en studiecirkel. När sådant uppdagas ska man ju genast förändra det så att de felaktigheterna inte uppstår. Det håller jag med om till . 106 (): Svensk folkbildningstradition är en hörnsten i demokratin eftersom den möjliggör ett brett deltagande i samhällslivet. Att människor med olika förutsättningar ges möjlighet att odla sina intressen och vidareutvecklas är ett mänskligt behov. Om man tittar på statistik ser man vilken oerhörd betydelse studieförbunden har för landets kulturliv genom studieförbundens estetiska utbildningar och kulturprogram i samarbete med föreningslivet. För det livslånga lärandet fyller också studieförbund och folkhögskolor en allt viktigare funktion. Det är också viktigt att fastslå att dessa organisationer måste vara flexibla för att kunna möta olika behov och olika grupper. Därför ska de garanteras frihet och resurser. Låt mig förklara varför vi i de gröna inte har varit med och samarbetat om denna proposition. Anledningen är helt enkelt att det inte var klarlagt hur mycket pengar regeringen var beredd att satsa inom folkbildningsområdet vid tillfället för förhandlingarna kring folkbildningspropositionen. När innehållet formulerades ville, eller kunde, inte Socialdemokraterna säga vilken summa de avsåg att satsa på detta betydelsefulla område. I det skedet ansåg vi att det var viktigare att invänta vilka summor finansminister kunde tänka sig till folkbildning än vilka skrivningar statsrådet hade. Det handlar trots allt om hur många kronor som avsätts. Vi från hade gått in med krav på en ökning av anslaget med i samband med förhandlingarna om vårbudgeten. Jag är naturligtvis nöjd med att vi hade det tuffa kravet. Resultatet, herr talman, talar för sig självt. Det ser vi . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 § Radio och tv i allmänhetens tjänst 20072012 Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU28 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 (prop. 2005/06:112). 107 (): ska nu debattera ett betänkande som behandlar regeringens proposition Viktigare än någonsin! Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012, ett antal motioner med anledning av propositionen och dessutom ett antal motioner som berör det här området och som avlämnats under den allmänna motionstiden. Men först, herr talman, vill jag beklaga att kultur- och utbildningsministern, , inte kommer att delta i debatten. Självklart hade han ambitionen att delta i denna viktiga debatt. Tyvärr blev det så i tidsplaneringen att debatten kolliderade med utdelandet av det internationellt uppmärksammade , en ceremoni där ministern bara måste delta. Både vi och departementet har haft diskussioner med kammarkansliet för att få detta ärende flyttat i ärendebehandlingen men tyvärr utan framgång. Debatten får alltså föras utan ministern, men jag hoppas att debatten trots detta kommer att bli både ingående och intressant. Utskottets majoritet tillstyrker regeringens förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla under den kommande tillståndsperioden för , och . Utskottet menar att riktlinjerna i huvudsak ska vara oförändrade och att programverksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt. Programföretagen ska erbjuda ett varierat utbud av hög kvalitet. Utbudet ska inte bara spegla storstadsregioner, utan som en självklarhet för ett public service-företag ska utbudet spegla hela landet. Inte bara programutbudet ska ha en decentraliserad profil, utan även programföretagens organisation ska vara decentraliserad. Utskottet föreslår, i likhet med regeringen, att ambitionsnivån ska höjas vad gäller insatser för barn och unga och för funktionshindrade. Utskottet föreslår att av sändningstiden för förstagångssändningar med svenskt ursprung ska textas. Utskottet föreslår att sändningstillstånden ska gälla till . får i utskottets förslag en stärkt roll och ska bland annat bedöma hur programföretagen levt upp till sitt uppdrag . När det gäller finansieringen av public service är utskottets majoritet av uppfattningen att den även fortsättningsvis ska finansieras av tv-avgiftsmedel. I det sammanhanget föreslår utskottet att en vidare definition av begreppet tv-mottagare införs i lagen om tv-avgift. I betänkandet föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Bakgrunden till detta tillkännagivande är den diskussion som uppstått om möjligheter att sälja rättigheter till offentlig visning. Utskottet menar i tillkännagivandet att regeringen ska analysera och klargöra vilka möjligheter SVT har att sälja rättigheter och hur denna verksamhet förhåller sig till den grundläggande principen att SVT:s sändningar ska vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver den redan erlagda tv-avgiften. Men utskottet menar också att regeringen i detta sammanhang också bör belysa gränsdragningen mellan SVT:s kärnverksamhet och kompletterande verksamhet å ena sidan och sidoverksamhet å andra sidan. En rad motioner behandlas i betänkandet. Samtliga motionsyrkanden avslås i betänkandet. Detta har resulterat i 35 reservationer och fem särskilda yttranden. Det är säkert kring dessa avvikande uppfattningar som debatten kommer att kretsa, en debatt som jag hoppas tydliggör de olika partiernas uppfattning om villkoren för public service-bolagen. Det är en debatt som jag ser fram emot och som jag nu hoppas att talmannen kan öppna genom att ge ordet till den första partiföreträdaren. 108 (): Jag tappade mycket av inspirationen när utbildnings- och kulturministern inte kunde närvara. Jag noterar den prioritering som han gör när vi ska ta ett så viktigt beslut som det om sändningstillstånd för radio och tv. Men det är kanske viktigare att själv synas i bild än att ta den här viktiga debatten. Det är ett viktigt ärende som verkligen går in i alla hem och på ett eller annat sätt påverkar oss alla. Vi har alla åsikter om radio och tv, positiva eller negativa. Många samtalsämnen handlar om vad som var på tv i går eller vad som kommer. Förändringar diskuteras, och det genomförs förändringar. Ofta uppstår det också kritik mot de här förändringarna. Det är därför viktigt att vi som folkvalda också framför våra åsikter om tillgänglighet, om vem som ska sända och, faktiskt, om vad som sänds, hur det sänds, vad det ska få kosta, hur det ska finansieras. Som väl är har vi inte längre någon monopolsituation, och det ska vi verkligen tacka de borgerliga partierna för plus den så kallade marknaden. Jag vill fortsätta mitt inlägg med det här med public service. Den nuvarande kulturministern kritiserar av och till för att vi inte vill ha public service. har han lagt till: i den form vi känner det. Först då börjar det bli lite mindre osant. Vi vill alltså definitivt ha public service, men vi tycker inte att organisationsformen är den väsentligaste. Public service handlar i första hand om kvalitetsprogram, också om program som andra kommersiella kanaler inte skulle sända, om minoritetsprogram etcetera. Det kan också handla om sådant som upplevs som viktigt för invånarna i . Dit räknar jag faktiskt sådant som idrott i den bemärkelsen att ett landslag eller enskilda representerar i olika sammanhang, till exempel i i fotboll och i i friidrott i jag hoppas för övrigt att ni kommer dit och ser det live i stället för på tv. Till och med kan höra dit. Däremot finns det absolut andra program som inte är nödvändiga i public service, vuxenmobbning etcetera. hade vi en sådan här debatt i kammaren. Jag blev uppringd efteråt av en person i ledande ställning i ett av public service-bolagen som ansåg att jag inte skulle ha synpunkter på programinnehåll, men den friheten tar jag mig alltså. Jag tycker också att det är min uppgift. Jag är inte minister, och jag ägnar mig således inte åt ministerstyre. Men riksdagsstyre ska vi definitivt kunna ha, och det är vad dagens beslut handlar om. Jag är och blir mycket bekymrad över den publika jakt som jag upplever att man ibland ägnar sig åt, alltså att nå så många tittare som möjligt. Det verkar ibland som att man resonerar som så här: har vi inte tillräckligt många lyssnare eller tittare i vissa åldrar. Och så försöker man koncentrera sig på dessa, men det här kan och ska inte vara ett självändamål för public service, oberoende i vilken form den finns. Däremot är tillgängligheten för funktionshindrade en stark nödvändighet. Jag är djupt besviken på att propositionen är så svag i det avseendet. Det verkar som att det är mycket viktigare att samla på sig nya kanaler än att se till att de program som sänds kan nå alla och vara tillgängliga för alla. Regeringsförslaget, som vi nu ska ta ställning till, är att ska av förstagångssändningar med svenskt ursprung vara textade. Det är verkligen inga större ambitioner att komma med när SVT redan nu anger att de var uppe i . Elva procentenheters förbättring är en helt oacceptabel takt, herr talman. Då hjälper det inte att utskottsmajoriteten har lyckats klämma in att SVT ska komma med en plan för hur de ska nå . Jag kallar inte det tillgänglighet för alla. Vad jag också är besviken över är att har gått med på det här matta förslaget. När de hade plats i utskottet kunde man läsa följande: Textning i tv är till ovärderlig hjälp för hörselskadade men också för till exempel människor med läs- och skrivsvårigheter och invandrare. Det är viktigt att redan nu slå fast att SVT:s programtextning efter den nuvarande, det vill säga efter 2005, ska nå av förstagångssändningarna av svenskt ursprung. Det var en bra text. är det uppenbart annat ljud i skällan. Man undrar förstås vad har fått i stället för att svika de hörselskadade. Samma bristande ambitionsnivå har regeringen med stödpartier för sändningar på teckenspråk för döva. Jag förstår faktiskt inte vad det har tagit åt regeringen beträffande tillgängligheten. ska inget alls behöva hända på området. Utskottsmajoriteten har även här insett att det inte är bra och framställer en from formulering om att det är önskvärt att SVT höjer ambitionsnivån. Så gulligt då! En tredje punkt som är till stor nackdel för hörselskadade är det bakgrundsljud som alltför ofta finns i radion. I tv:n kan man kompensera det med text. Utskottet skriver att det är självklart att en radio och tv i allmänhetens tjänst beaktar de svårigheter som personer med hörselnedsättning kan ha när det gäller talade inslag och pekar på att det bör beaktas av programföretagen. Vi anser att denna skrivning måste skärpas även om det sker på bekostnad av den konstnärliga eller reella upplevelsen för oss som hör. En annan form av tillgänglighet är att ta hänsyn till de äldre i vårt samhälle, de som kanske kan ta sig till olika offentliga arrangemang som de önskar. Jag tänker inte minst på alla dem som vill men inte orkar ta sig till och vara med på en gudstjänst. Jag tror inte att jag är ensam om att uppleva att det sker en utarmning att gudstjänster i traditionell form i både radio och tv. Jag vet att det efterfrågas av många. Men det är inga högljudda grupper, och då blir det lättare att ersätta gudstjänsterna med samtal och annat. Även en gudstjänst med psalmsång är faktiskt kultur. Det behöver inte alls nödvändigtvis alltid vara kristna gudstjänster. Att sända samtal från studio i stället för gudstjänst från kyrka eller moské är som när som när man försökte införa teoretisk slöjd i någon skola. Så till finansieringen. har förespråkat att public service bör sändas av många olika kanaler och finansieras på ett alternativt sätt genom fonder. Därigenom behöver vi inte ha den låsning till en stor organisation som vi har . Det finns i och för sig avtal med , och det är bra. Det ger en viss variation, men det skulle kunna utökas på väldigt många olika sätt. Så länge vi har nuvarande system med licensfinansiering för att inneha tv-apparat eller mottagare för tv även om man inte tittar på SVT anser vi att det har en sådan monopolställning att det inte ska ge sig in på reklammarknaden. Man får vara bra indoktrinerad för att inte anse eller inse att all direktsponsring faktiskt är reklam. Vi hade ett datum när SVT tog in 43 miljoner på direktsponsringspengar. Den siffran har inte jag sett dementerad. Det är självklart att 80 miljoner, eller vad det nu kan bli , är pengar som företag troligen hade använt till annan reklam än att få sitt namn uppläst i SVT. Vi anser att om SVT inte ska vara helt eller delvis öppet för reklamfinansiering får det vara så rent som möjligt. Därför har vi en reservation i det här avseendet. Vi ställer helt upp på yttrande beträffande utredningen att man inte ska ha direktsponsring i SVT. Vi har ett antal ytterligare punkter i våra reservationer att ta upp såsom decentraliserad organisation för att spegla hela landet, tv-avgiften, principen för finansiering och sidoverksamheter. Men jag ser på klockan att det blir långt att ta upp det. Dessutom tror jag att kommer att ta upp en del av detta under de sex minuters talartid han har anmält. Jag står givetvis bakom alla de reservationer som har med i betänkandet, men yrkar av tidsskäl bifall bara till reservationerna 2 och 16. 109 (): I går var man lite glad. Då läste man att kulturministern skulle vara närvarande i dagens debatt, och det kändes väldigt bra. Vi har nämligen inte fått tillfälle att uppleva honom i den här kammaren sedan han blev kulturminister. såg jag honom här. Han var inne och viftade i varje fall, och det är alltid något. Men visst är det beklagansvärt att han tävlar med kronprinsessan om att stå på i stället för att vara här. Jag tror att man hade kunnat klara utdelningen med kronprinsessan utan att ministern hade varit där.