prot · GT0989 · 2006-03-17 00:00:00 — Jag är medveten om att det har funnits kritik från . Det är oerhört viktigt. Hur beslutet och kandideringen sedan kommer att se ut vågar jag inte svara på. Men de andra delarna i paketen är på plats, och den europeiska flygledarutbildningen ska självklart om vi kan kandidera med full kraft bli en oerhörd resurs och tillgång, inte bara för utan för hela södra och kusten. 18 (): Vi är naturligtvis inne på att det behövs en mängd generella insatser för att åtminstone inte hindra eller motverka utvecklingen i inlandet. Vi är eniga därvidlag. Sedan har vi haft en mängd debatter på enskilda avsnitt, till exempel kravet om heltid så att det inte blir verklighet, åtminstone inte på det klumpiga sätt som har framstått och som stora delar av turistnäringen känner stor oro för. Vi behöver också offensiva satsningar, som det har talats om här. Vi har talat om att vi med rätt satsning skulle kunna fördubbla antalet sysselsatta inom turistnäringen . Vi behöver dock framför allt hjälp till självhjälp, och det var huvudskälet till att jag väckte interpellationen. Inlandsdelegationen har föreslagit att det ska vara ett processinriktat arbetssätt där folk och kommuner hittar sin egen strategi för överlevnad. Jag tycker att har svarat på mina frågor: Jo, vi måste bli bättre på samordning. Vi måste bli bättre på att använda pengarna. Men det som fortfarande saknar sitt svar är Inlandsdelegationens huvudpoäng och huvudförslag, nämligen att utveckla det processorienterade arbetssätt som Inlandsdelegationen föreslog och att det ska bli en fortsättning på det de har inlett. Var är den fortsättningen? Den frågan står fortfarande helt obesvarad. Det här behöver gå ända ned på fältet. Folk som vill utveckla något efterfrågar var den människa finns som de kan bolla sina idéer med. Det gäller inte bara kommunen, utan det är ända ned på fältet. Slutligen har jag en symbolfråga för det omtänk vi skulle behöva i frågorna. När kommer omställningsbidraget även för en vedpanna? Det ska inte bara vara tänket om vad som ska styras och ställas uppifrån. Man ska i stället tänka på vad som är centralt och viktigt för inlandet och anpassa sina förslag efter det. Var är omställningsbidraget för vedpanna, inte bara för pelletseldning? 19 (): är duktig på att hålla masken och fortsätta att framstå som alla goda gåvors givare. Men när jag talar med partikamrater i , och är det inte riktigt den bilden för att uttrycka mig försiktigt som jag får av dem när det gäller hur man har levt upp till löftena i södra . De är oerhört besvikna och irriterade för att uttrycka det försiktigt över att regeringen har varit så dålig på att leva upp till de löften som ställdes ut. Flygskolan i är väl det tydligaste exemplet. Jag har ännu inte nåtts av det framhåller, att till och med kommunledningen i är med på vagnen och nöjd med regeringen. Det har varit precis rakt motsatta besked som jag har fått när jag har talat med kommunledningen i om flygskolan. Det är lite symtomatiskt: På postområdet berömmer sig och säger att det ska tas krafttag och att människor ska få en fullgod service också på landsbygden. Det är faktiskt regeringen som har medverkat till att postservicen systematiskt har urholkats på landsbygden. kommer man som jästen efter degen och säger att det nu ska rättas till när det är kvar till valet. Det vore bättre om människor fick klara besked om att postservicen ska vara bra över hela landet i alla lägen så att de inte kastas mellan dessa ytterligheter. Jag hoppas att i sitt slutinlägg kan ge besked om det jag efterlyste, nämligen de 66 miljonerna som regeringen har dragit in från . Det är samma förfarande även i . Jag kan inte summan i fall. Men pengarna är oerhört viktiga för att länsstyrelser ska kunna medverka till en regional utveckling och för att lyfta upp småföretag med bra projekt. Blir det någon återbetalning av de 66 miljonerna till som regeringen har snott åt sig, eller tänker man lägga beslag på dem och därmed underminera förutsättningarna för en bra regional utveckling? 20 Statsrådet (): och jag kan fortsätta resonemanget om erfarenheterna av Inlandsdelegationens arbete. Mycket av åtgärderna ligger lokalt och regionalt. Men hur det processinriktade arbetet ska gå vidare i arbetet mellan kommunerna, som Inlandsdelegationen faktiskt blev oerhört uppskattad för, och också den andra delegationen, är en fråga som jag vill väva in när vi ska ta ställning till hur vi fortsätter med strukturfondsprogrammen. Jag vill att det ska finnas en tydligare koppling mellan den nationella regionalpolitiken och . Vi ska försöka hålla ihop antalet aktörer lite bättre . Jag behöver återkomma i frågan och precisera mig lite ytterligare när vi har kommit längre i arbetet. nämner turismen som en positiv kraft. Jag instämmer i det. Jag ska vara på och dela ut pris i Naturens Bästa. Turismen i inlandet är inte minst kopplad till naturturismen. Den har en fantastisk potential liksom gruvnäringen. Jag får bli svaret skyldig när omställningsbidraget för vedpanna kommer. Jag ska ta med mig den frågan till ansvarig minister. Jag har inte mött den tidigare. Jag är inte naiv, . Jag vet att det ibland är ett helsike att vara politiskt aktiv på lokal och regional nivå. Jag tror inte att bara för att regeringen har gjort det vi sade i södra Norrlandskustpaketet betyder det att alla är glada och nöjda. Det dyker ständigt upp nya frågor där man måste ta ställning och där man måste prioritera. Därför är jag inte förvånad över om möter irriterade politiker i . Om det är någonting i sak i paketen som de är arga över får de tala om det. Vi har levererat till högskolan, till och mycket annat vi sade att vi skulle leverera. De har haft befogad kritik mot att de har haft för dålig insyn i kandideringen kring flygledarutbildningen. Där är det bättre samordning, och där är representanter från med. Det är oerhört viktigt, och så måste det vara. Men paketet är genomfört. Vi kommer inte att ändra kassaservicen före valet. Jag kommer att ta emot utredningen om kassaservicen , det vill säga efter valet. Jag har ingen möjlighet att återbetala anslagssparandet till någon länsstyrelse. Däremot finns det nya pengar. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2005/06:262 om försening av byggandet av 21 Statsrådet (): har ställt följande frågor till mig: 1.Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åtminstone säkerställa att regeringsbeslutet inte försenas? 2.Är statsrådet beredd att omprioritera resurser för att säkerställa att staten tar sitt fulla ansvar för att ska kunna byggas på ett optimalt sätt? Allra först vill jag göra klart att det är i som interpellationen handlar om, alltså inte som byggs i . Det är olyckligt att de heter nästan samma sak. Regeringen uppdrog åt att planera för en utökad spårkapacitet genom centrala . Planeringsarbetet skulle enligt uppdraget genomföras så att en utökad spårkapacitet kan tas i drift . I uppdraget ingick också att identifiera vilka andra parter än staten som kan ha nytta av spårutbyggnaden och verka för att de bidrar till finansieringen. Detta uppdrag kvarstår. Redan när uppdraget beslutades var det tydligt att tidsplanen var pressad och krävde byggstart för att klara driftstart . Många pusselbitar har fallit på plats inför byggstarten. Planeringsarbetet för projektet är långt framskridet. Regeringen beslutade om tillåtlighet för projektet. Arbete med järnvägsplaner, detaljplaner och miljöprövningar pågår. Det är också mycket positivt att en principöverenskommelse och ett samarbetsavtal träffats mellan , och . Det har gett stabilitet åt ett projekt där ett stort antal intressen ska vägas samman och en mängd ärenden beredas. Jag utgår ifrån att dessa parter håller fortsatt högt tempo i arbetet med att förverkliga . Jag vill avsluta med att slå fast att regeringens ambition är att ska genomföras så fort som möjligt. Det råder en stor enighet om att är ett mycket viktigt projekt för järnvägstrafiken i , och hela landet. Därför är det mycket bekymmersamt att projektet enligt de preliminära beräkningarna kommer att bli avsevärt dyrare än planerat och att tidsplanen inte håller. i vår kommer att presentera en ny budget och en ny tidsplan. Först därefter är det möjligt att ta ställning till om eventuella omprioriteringar av resurser blir nödvändiga. 22 (): Namnet må vara ett problem, men det är inte det största i den här frågan. För svaren på frågorna i min interpellation ska jag be att få tacka, men jag konstaterar att statsrådet fortfarande har en del att svara upp för. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa att Mälartunneln eller kan tas i drift 2011? För en månad sedan, herr talman, , fick statsrådet en rapport om läget och att själva tunneln blir dyrare och är kraftigt underfinansierad. I praktiken finns ingen finansiering för sträckan TomtebodaKallhäll. Frågan är då: Vad har statsrådet gjort? Hon har låtit ännu en månad förflyta och väntar på nästa rapport från , som på de grunderna redovisar en ny budget och en ny tidsplan. Om nu statsrådet skulle sitta kvar, vilket vi får hoppas inte blir fallet, har ännu förflutit, gått förlorat. Den andra frågan, herr talman, gällde om statsrådet var beredd att omprioritera resurser för att skulle kunna byggas på ett optimalt sätt. Inte heller här blir det ett tydligt svar. Statsrådet väntar , väntar på ytterligare underlag från , innan statsrådet är beredd att ge en signal om vad som ska gälla. spår bär bakåt i tiden till och med det. Det har varit en kraftig trafikökning under den tiden. har dragit ned på underhållet med 1 miljard, med allvarliga konsekvenser för trafiken. köar tågen in till , med förseningar och återverkningar i stora delar av landet. får våra invånare i Stockholms- och regelbundet be om ursäkt för sen ankomst till jobb, till möten eller till dagis. tvingas många stå långa sträckor för att kapaciteten inte räcker till med tåg. , herr talman, de kommande 1020 åren, blir det än fler som drabbas av de beslut som tagits eller inte tagits, de åtgärder som gjorts eller inte gjorts under de gångna 12 regeringsåren. Dagens kollektivtrafiksituation och spårsituation är helt oacceptabel i den här regionen, en omöjlig situation för hela landet. Morgondagens blir än värre. Regeringen har uppgiften att styra landet. Regeringen har också ett tydligt ansvar även för det som inte görs. Då kan man fråga sig: Vill statsrådet fortsätta att spela svartepetter kring och , eller vill statsrådet ge en tydlig signal om att nu får det vara ett slut, nu är hon beredd att säkerställa och ta ett ansvar för att det här kommer att genomföras, inte 2009, som i det hundrapunktsprogram som regeringen kom överens om med stödpartierna, utan , som har varit det senaste beskedet? Eller kommer statsrådet att se att tiden bara rinner i väg och den driftstart som är så oerhört angelägen försenas och förskjuts allt längre bort ? Ett svar vore välkommet, herr talman. 23 Statsrådet (): Det kändes nästan som om skulle stå på ett torgmöte och agitera för medborgarna i stället för att ställa frågor till mig som statsråd. Jag har varit oerhört tydlig: Banan ska byggas. Den ska byggas så fort som möjligt, och jag utgår från att alla parter hjälps åt. För att ha en tydlig representant, som både ställer krav på myndigheten och kan vara med och vara en samtalspart mot och kommunen, har regeringen utsett . Han har återrapporterat till regeringen och sagt att det är förseningar i bygget, som till stor del handlar om att de myndigheter som har fått vara med och tycka till om hur banan ska gå fram har ställt andra krav på till exempel nödutgångar än vad som var med i den första beräkningen när vi tittade på hur bygget skulle se ut. Jag har stor respekt för det. Jag kommer aldrig att tumma på säkerheten. Jag inser att en del av den ökade kostnaden handlar just om det säkerhetsåtgärderna blir mycket dyrare. Banan ska byggas. Den ska byggas så snabbt som möjligt. Men jag vet inte vad den kommer att kosta, och det vet inte heller. Att då låtsas som att vi skulle kunna tala om hur mycket pengar vi får avsätta för banan är fel. kommer med ett förslag till ny budget och ny tidsram, och det kommer . Jag känner ingen akut oro för att här i behöva sätta ned foten och säga att vi får räkna med att det blir 2 eller 3 miljarder dyrare, därför att jag kan vänta till april med den frågan. Den viktigaste signalen är naturligtvis, ur ett lokalt, ur ett regionalt och ur ett nationellt perspektiv, att denna investering i är oerhört viktig. Därför återigen: Banan ska byggas, och den ska byggas så fort det bara är möjligt. Jag hoppas att tittar på möjligheten att till exempel arbeta i skift för att få banan klar tidigare. är dessutom lånefinansierad, och det gör att trycket på omfördelningar i eventuellt andra planer inte heller är akut. Banan ska byggas. Jag är inte överraskad över att den i de prognoser vi har fått verkar vara dyrare . Jag är oerhört mån om att alla aktörer hjälps åt för att se till att bygget kan komma i gång så fort som möjligt. Jag ser fram emot den rapport som kommer . 24 (): säger statsrådet att hon har varit oerhört tydlig: Banan ska byggas . Men varför då inte ge en tydlig signal om att dra i gång byggnationen av banan? Varför vänta och fortsätta att vänta och sända ut signaler, och låta dem stå oemotsagda, att nu ligger fördröjningar, att nu ligger vi framme vid 2013, möjligen än senare? Den typen av signaler är oerhört förödande för bilden av utvecklingen i vår region och för kollektivtrafiken och trafiksatsningarna i . Kan statsrådet lova att ge en signal att banan kommer att påbörjas, att starten kommer att kunna ske 2006? Är det statsrådets uppfattning? har snart halva året gått. Den skulle ha påbörjats varför gjordes inte det? Var det därför att statsrådet inte ville ge besked och ge klartecken på grund av finansieringsfrågor? Kommer vi att hamna i samma situation nu , eller kommer den frågan att undanröjas? Statsrådet säger ju att det inte är något bekymmer, att man inte behöver omprioritera, utan det kan lösas ändå. Är då signalen från statsrådet att banan kan påbörjas , att första spadtaget kan tas, vem vet, kanske redan någon vecka före valet? 25 Statsrådet (): finns en principöverenskommelse i ett avtal mellan de olika aktörerna, och det gäller till och med . Jag utgår från att den principöverenskommelsen innan det datumet löper ut har gått över till ett genomförandeavtal. Det är regeringens vilja och vårt uppdrag till att se till att det blir så. Om vi har skrivit ett genomförandeavtal med alla berörda parter kommer byggstarten att ske . Det är det jag kommer att arbeta aktivt för. Jag har i dialog med representanter för trafikpolitiken i och i försäkrat mig om att de har exakt samma höga ambitionsnivå. Om alla är överens om att det är angeläget att vi gör allt vad vi kan för att hålla ihop det projekt som redan har tagit än vad någon av oss hade önskat är jag övertygad om att vi också kan bygga i kapp en del av den här förseningen. Ja, byggstart kan ske . Jag utgår från att det inte bara är min önskan utan också alla andras önskan att så sker. 26 (): Tack för det beskedet från statsrådet! Men det bygger naturligtvis på att det inte är en hållning från regeringens sida att skjuta kostnaderna till och och försöka pressa på än mer. Det här är en statlig angelägenhet. Det är ett tydligt statligt ansvar. Låt den principöverenskommelse som har träffats gå in i ett nytt avtal! Så blir det inte något bekymmer. Problemet är om man spelar svartepetter för att försöka skjuta över ytterligare kostnader till en region som redan tar en stor del av kostnaden för ett nationellt projekt. Det värsta vore om man hamnade i ett läge där man inte drev på . Det är också en svår signal som finns i den här regionen, att inte aktivt agerar utan att man avvaktar eller är passiv och inte ger signaler att det här är ett angeläget viktigt projekt. Då kommer naturligtvis frågan: Varför? Beror det på att man känner sig osäker om vad som är huvuduppgiften? Är det att få i gång byggnation eller att försöka försena för att lösa statens finansieringsfrågor? Den delen är det viktigt att klara ut inför den fortsatta hanteringen. Då är jag övertygad om att man kan komma i gång. Jag ser gärna en byggstart och en snabb byggnation för att hinna till 2011. 27 Statsrådet (): Jag har ingen ambition eller önskan om att ändra fördelningen kring vem som ska betala vad. Jag är medveten om att mycket av de fördyringar som antagligen är resultatet av den rapport jag tar emot ligger på ökade ambitioner när det handlar om räddningsvägar och andra sådana åtgärder. De har ofta en koppling till själva järnvägen och gångarna i tunnlarna. Jag har ingen ambition och har heller inte sänt någon signal till att den överenskommelse som vi ska gå in i som blir permanent skulle innehålla någon annan fördelning av ansvarsfrågorna. Jag är oerhört mån om att agerar och driver den här frågan intensivt och att de känner ett ansvar för att bygget kommer i gång. Jag kommer att försäkra mig om, efter den här interpellationsdebatten, att ingen har uppfattat något annat. Min önskan och min ambition är att vi ska kunna ta ett spadtag och att vi sedan ska göra vad vi kan för att korta byggnadstiden så långt det bara är möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:282 om utbyggnad av mellan och 28 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att ska få tillräckligt med resurser för att kunna genomföra den nationella vägplanen enligt tidsplanen, inklusive en utbyggnad av mellan och . Han har även frågat om jag kan lova att utbyggnaden av mellan och inleds eller allra . Bakgrunden till frågan är det budgetunderlag för perioden 20072009 som inkom med . har där redovisat vad det får för konsekvenser om man genomför utbyggnaden av i på ett snabbare sätt än vad som tidigare planerats och som den nationella väghållningsplanen medger. En av konsekvenserna är enligt att vissa vägprojekt med planerad byggstart 20062007, bland annat E 18 EnköpingSagån, inte kommer att kunna startas vid ett sådant läge. Jag ser allvarligt på de senareläggningar av vägprojekt som redovisar. Jag vill poängtera att den nationella väghållningsplan som regeringen fastställde 2004 fortfarande gäller. Det innebär att E 18 EnköpingSagån ska påbörjas i perioden 20062007. Jag kan inte säga något om hur regeringen kommer att hantera den nya informationen från . Vi måste först få analysera och värdera materialet. Men regeringens tidigare beslut ligger fast. 29 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Jag har viss förståelse för den frustration som statsrådets svar andas. Frågan är dock vem det är som bestämmer. Är det regeringen, eller är det ? I samband med en bussolycka vid Sagån på ställde jag en fråga till statsrådet om ombyggnaden av den vägsträckan. Det är en olycksdrabbad sträcka, och en ombyggnad måste vara högt prioriterad. Statsrådet svarade att lämnade in en väghållningsplan för 20042005 till regeringen . Regeringen slog då fast att byggstarten av vägsträckan ska ske 20062007. I och med den bristande framförhållning som regeringen har i den infrastrukturella planeringen kom en brandkårsutryckning i samband med utbyggnaden av mellan och . Det innebar att 13 vägprojekt lyftes ur planen eller sköts . Men regeringen valde då att inte ta bort eller senarelägga utbyggnaden av mellan och . Jag tycker att den signalen var tydlig. Det borde vara en lika klar och tydlig signal till som det är till dem som trafikerar vägsträckan. Jag tycker också att det borde vara en tydlig signal till statsrådet i hennes ställningstagande och agerande . Det förvånar mig därför att jag inte kan få ett klarare besked. Viljeinriktningen tycker jag trots allt är tydligt lagd från regeringens sida. Som det nu är tonar det fram en osäkerhet vad som egentligen gäller. Ni inser uppenbarligen behovet i regeringen men tvekar trots det. Det är ändå som jag ser det ni som ger signalen till . Eller är det ett budgettekniskt rävspel mellan regeringen och som sker och att det är därför som den här otydligheten kommer upp på bordet? Jag tycker, , att det bara vore att slå näven i bordet och säga att det här ska genomföras, punkt slut. Jag skulle vilja utvidga frågan, eftersom jag ser ett problem med det som sker i landet inom planering vad gäller infrastrukturen. Vi vet att många kommuner har tröttnat på dragande i långbänk med olika vägprojekt. Det innebär att många kommuner går in och erbjuder att låna pengar för att genomföra projekten. Man inser från kommunerna att för att stimulera tillväxten i kommunen måste det möjligt genomföras. Det innebär att har en hel del pengar som man ska betala tillbaka till kommuner. När då sådana brandkårsutryckningar som i samband med Trollhättepaketet sker förskjuter det givetvis hela planeringen, vilket innebär att ingen till slut har kontroll över hur framtiden ska se ut. Jag skulle vilja ha en kommentar även över den situationen, för jag tror att också det påverkar den här delen. Just den sträcka som vi nu pratar om har ju faktiskt regeringen två gånger haft uppe på sitt bord och mycket tydligt i svåra situationer gjort en speciell prioritering av. Jag tycker att det är häpnadsväckande dels att går fram med en förskjutning efter att man har fått de klara signalerna, dels att vi inte kan få ett klart och tydligt svar från statsrådet här . 30 Statsrådet (): har faktiskt rätt. Man får ställa sig frågan: Vem är det som bestämmer? Det är ingen tvekan om det. Det är jag, höll jag på att säga, men det är självklart regeringen i sin helhet som bestämmer. Jag vill vara tydlig och säga att jag inte kommer att föreslå resten av regeringen att vi backar från de beslut till planer som regeringen en gång har tagit, utan de ligger fast. Jag är medveten om att det här har skapat väldigt mycket oro, inte bara lokalt när det gäller E 18 utan på många håll i vårt land. Vägsverksregionens underlag finns från olika delar av vårt land. Summan av förslagen till förändringar innebär att många ställer sig frågan: Kommer vårt vägprojekt inte att bli av 2006, 2008 eller 2009 som det är lovat utan först betydligt senare? Att man skapar den oron visar hur oerhört viktiga investeringarna i vägnätet är. Vägar är inte bara möjligheter för tillväxt och lokal eller regional utveckling, utan de hänger också väldigt tätt ihop med vår trafiksäkerhetsambition. har vi gjort en tydlig prioritering att bygga bort de hundra farligaste vägarna, och det är viktigt. Vi är dock inte klara med det arbetet . Förutom att detta är viktigt för att knyta ihop kommuner och öka möjligheterna till resande, och för företagens del att göra affärer, är det alltså även en trafiksäkerhetsåtgärd. Också det är ett prioriterat område för mig. Det är alltså ingen tvekan om att det kommer att vara regeringen som bestämmer. Vi har varit oerhört tydliga och sagt att detta ligger fast, och det gör det fortfarande. Sedan är det en viktig fundering som har när det gäller balansen mellan att å ena sidan acceptera förskottering och å andra sidan inte ha så mycket förskottering eller lån via Riksgälden att man under kanske bara får amortera och återbetala och inte kan bygga något nytt. Därför har regeringen också satt ett tak för hur stor del av ramen som får vara förskottering. Jag vet att det i en del kommuner finns lite irritation kring detta. Man menar att man gärna skulle vilja bygga lite snabbare. Jag har naturligtvis respekt för det. Ur ett nationellt perspektiv är det dock varken önskvärt eller rimligt att bara har förskottering eller lån i Riksgälden på sina ramar. Vi måste också kunna bygga och betala utifrån de beslut som regering och riksdag har tagit. Därför är den här principiella balansen värd att fundera över och då också hålla nere förskotteringarna en del. Debatten kommer alltså säkert att fortsätta, men regeringens beslut om de projekt som ska byggas ligger fortfarande kvar. 31 (): Det är positivt att vi är överens.