prot · GT0976 · 2006-02-21 00:00:00 — Min fråga till ministern är ändå: Har ministern några goda råd att ge till de Sverigefinska synskadades förbund så att de skulle kunna fortsätta med sitt viktiga arbete? 23 Socialminister (): Låt mig understryka det som jag tidigare också sagt, nämligen att vi just nu i utifrån Handikappförbundens samarbetsorganisations förslag bereder frågan om bidragen till handikapporganisationer. Vi håller på och värderar de förslag som har kommit från det hållet för att se om det finns möjligheter att ytterligare utveckla och förbättra bidragsgivningen. har vi översynen av folkrörelsepolitiken, en utredning som just har tillsatts, där frågan om den statliga bidragsgivningen till organisationer i dess helhet just nu är föremål för överväganden. Det som har styrt bidragsgivningen har ju varit ett antal kriterier. Ett av dem har rört frågan om man ska ha en riksomfattande organisation och i den meningen också vara företrädd lokalt och regionalt upp till tio stycken län. Det är naturligtvis bara ett av de kriterier som ligger till grund för den här bidragsgivningen, men det är ett av dem som finns och som styr bedömningar. I det här fallet är det också viktigt att poängtera att man från föreningens sida har fått ett särskilt etableringsbidrag under just för att kunna bygga upp sin organisation, som jag är väl medveten om också tar tid att bygga upp för att få stabilitet och en långsiktighet i en riksförening. Då har vi den typen av bidrag, som ju har varit betydelsefulla. Jag kan också konstatera att man har kunnat uppfylla de krav som har funnits enligt denna förordning. Det är självfallet min förhoppning att man åter kommer att kunna uppfylla de krav som finns i förordningen. Jag är öppen för att titta vidare på frågan när det gäller förordningen och de förslag som har kommit från Handikappförbundens samarbetsorganisation. Det är också min förhoppning att man från föreningen kommer att kunna få möjlighet att få del av det statliga organisationsbidraget. 24 (): Jag hoppas också att det blir bättre tider för , och jag tackar ministern för det löfte som jag i alla fall uppfattade det som när ministern säger att hon är öppen för att titta närmare på förordningen också. finns endast ett som tillhör nationella minoriteter. kanske det blir fler förbund och föreningar. Det kanske också blir fler som arbetar för fler nationella minoriteter. Det är fem grupper så det finns behov. Det är jag övertygad om. Sedan hoppas jag också att utredningen tittar speciellt på de nationella minoriteternas situation eller ställning i samhället. När det gäller att få besked om att man inte mer är berättigad att få bidrag tycker jag att det måste finnas andra rutiner. får man sina bidrag indragna utan att ha möjlighet att överklaga och utan att har fört någon dialog med organisationen. Det tycker jag är mycket olyckligt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2005/06:249 om OPS-lösningar inom försvarsanknuten verksamhet i 25 Försvarsminister (): har frågat mig vilket konkret åtgärdsprogram jag avser att genomföra för att uppfylla de löften staten gett för att återskapa de arbetstillfällen som försvunnit i försvarsanknuten verksamhet. Låt mig först få påminna om att statsrådet , som är ansvarig minister för åtgärdsprogrammet för , besvarade en i allt väsentligt likalydande interpellation av , interpellation 2005/06:209. Statsrådet redovisade utförligt de insatser som regeringen gjort avseende både civil verksamhet och försvarsanknuten verksamhet i . Jag kommer därför i mitt svar att beröra endast den försvarsanknutna delen. presenterade regeringen ett utvecklingsprogram för . I detta ingick en utlokalisering av 100150 arbetstillfällen inom , . omfattar FMV:s verksamhet i bland annat huvuddelen av kompetensenheten för teknisk information. FMV har ungefär 100 anställda i . Till detta kommer Försvarsmaktens logistik, FM Log. Log inrättades 2002 lokaliserades teknikdivisionen till . finns teknikdivisionens stab och bland annat delar av ledningssystemenheten i . FM Log har ungefär 200 anställda i . Inriktningen är vidare att under innevarande år göra en viss utökning av verksamheten. Mot denna bakgrund vill jag framhålla att försvarssektorn på ett påtagligt sätt bidrar till sysselsättningen i . Regeringen har således stått fast vid de löften som givits och genom ett konsekvent arbete också uppfyllt dem. pekar i sin interpellation på Försvarsmaktens interna utredning av sin förrådsverksamhet. Jag tycker inte att det är lämpligt att en intern myndighetsutredning ska diskuteras i innan myndigheten har fattat beslut i saken. Det är en fråga för Försvarsmakten att besluta om och därför ska jag inte uttala mig i det enskilda ärendet. Jag är beredd att kommentera saken först sedan Försvarsmakten fattat beslut i fråga om förrådsverksamheten. tar även upp offentlig-privat samverkan, så kallade OPS-lösningar. Offentlig-privat samverkan handlar om att finna alternativa lösningar till hur verksamheter kan bedrivas i syfte att åstadkomma effektivare resursutnyttjande. Försvarsförvaltnings- och Försvarsstyrningsutredningarna har analyserat verksamheter inom försvarssektorn och konstaterat att förändringspotential kan finnas inom vissa områden. Ett sådant område är materielförsörjning, och då till exempel genom offentlig-privat samverkan. Regeringen prövar nu utredningarnas förslag i frågan och avser närmast att återkomma till . Behovet av industrins medverkan varierar från fall till fall. Man måste till exempel ta ställning till hur riskfördelningen mellan stat och industri ska se ut för en viss verksamhet som kommersiellt godtagbara villkor måste uppnås. Huruvida offentlig-privat samverkan ger flera arbetstillfällen till återstår att se när förändringsprocessen har fortskridit så pass långt att konkreta resultat kan påvisas, men med tanke på hur den industriella basen i ser ut borde flera företag kunna bli aktuella för denna typ av verksamhet. I och med denna kompletterande redovisning har nu fått ett samlat svar och en allsidig belysning på den ställda frågan. 26 (): Jag vill tacka för svaret på min interpellation. Det är helt rätt att jag har ställt en liknande interpellation till statsrådet . Hon och jag var överens om att frågan skulle utvidgas till att även ge försvarsministern möjlighet att svara på den. Ursprunget till frågan är alltså om staten har tagit sitt ansvar. Ansvaret härrör sig från flytten av Aero från då 650 arbetstillfällen försvann. Flytten betalades av staten. Samvetet från de inblandade parterna innebar att och staten satsade i ett så kallat riskkapitalbolag, , som skulle bidra till nya jobb i . Eftersom avkastningen på det insatta kapitalet sattes så högt innebar det att inga jobb skapades . Det innebar att Arbustum lades ned . Frågan är om regeringen har hållit sitt löfte. Som jag ser det är svaret entydigt nej. Jag delar alltså inte åsikten att regeringen har stått fast vid de löften som getts och konsekvent uppfyllt dem. Däremot håller jag med försvarsministern om att försvaret specifikt har hållit sitt löfte genom de jobb som har skapats via FM Log och FMV. Det är just här som lite av problemet uppstår. hade tidigare en arbetsmarknad som till var försvarsberoende. På en sådan marknad är det givetvis inte bra i och med att man är för beroende av omvärlden i det här fallet försvarsbeslut. finns det i en arbetskår som är kunnig i de frågorna. när försvaret med rätta börjar se över försörjningssidan inom försvaret, och då med en koppling mellan offentligt och privat, framstår det här ur synvinkel som mycket intressant. Det skulle dels uppfylla de löften som regeringen har gett, dels ge förutsättningar att stärka utvecklingen av den civila sektorn i . Att göra till en försöksort i de här frågorna skulle vara helt i linje med de strävandena, som var tanken i bland annat det pressmeddelande som näringsminister gav ut vid det tillfället jag tror det var . Jag har förståelse för att statsrådet har svårt att svara mer ingående på mina frågeställningar om den specifika utvecklingen för . Men att frågan diskuteras ser jag som ett första steg i en positiv utveckling för en av försvarsbeslut hårt drabbad ort. Beträffande förrådsverksamheten har jag också förståelse för statsrådets kommentar om lämpligheten att debattera en utredning som pågår inom försvaret. Men både statsrådet och jag är väl medvetna om att om en förändring ska ske till gagn för är det i det här skedet som synpunkterna egentligen behöver komma fram. Av utredningen kan jag konstatera att man till stora delar för ett logiskt resonemang och kommer till en slutsats som troligtvis kommer att medföra en effektivisering av förrådshanteringen utifrån försvarets nya förutsättningar. Det är bra. Det som förvånar mig är lokaliseringen av förråden. Här föreslås fyra orter. Alla fyra är belägna i tillväxtcentrum i . finns en väl uppbyggd förrådsverksamhet med möjlighet att vidareutvecklas som uppfyller den kravspecifikation man ställer i utredningen. Dessutom har regeringen uttalat att regeringen ska stötta som en tidigare drabbad försvarsort. Att jag nu tar upp frågan beror på att jag i den fortsatta diskussionen om etableringsort även vill ta med . Jag är övertygad om att klarar sig väl i konkurrensen med övriga orter, bara man får möjlighet att vara med på spelplanen. Det jag reagerar på i statsrådets svar är beskedet om att regeringen genom ett konsekvent arbete har uppfyllt sina löften. Har statsrådet förståelse för att de drabbade i inte känner igen den beskrivningen? 27 Försvarsminister (): Det är naturligtvis som har det samlade greppet över de regionala utvecklingsfrågorna. De olika departementen ska biträda med sina sakområden för att se till att man uppnår målet. Jag har förtroende för de redovisningar och de slutsatser som gör över helheten. Det är naturligtvis aktiviteter långt utanför försvarsområdet som ska bilda bas för utvecklingen i framöver eftersom vilket är positivt till följd av det gynnsamma säkerhetsläget det militära försvaret inte längre blir den starka komponenten. Då handlar det om olika insatser av infrastruktur, utbildning och sådant som är nödvändigt för att också etablera annan verksamhet än den som är försvarsanknuten. Såtillvida är det bra om andelen har minskat från , även om och jag tycker att det skulle kännas bättre för att ha en ännu större civil del. Det är vi överens om. När man tittar på helheten kan man konstatera att staten har gjort insatser för att stärka bas näringsmässigt och ge den en civil profil. Sedan kommer vi över till min egen del, som ändå handlar om det som är försvarsanknutet. Jag är glad att och jag är överens om att det är ett viktigt arbete att samverka mellan privat och offentlig sektor. Det ska användas till att först och främst effektivisera den verksamhet som sker i försvaret, men också för att den verksamheten också kan ge infallsvinklar, impulser och skapa bas för annat. Det gör att regeringen ser med stor förhoppning på det. ska man vara klar över att försvarsverksamhet ska fungera i utsatta och pressade situationer. En del av den privat-offentliga samverkan vi har sett prov på har inte alla gånger klarat uthålligheten utan varit sårbar. Det visade sig bland annat under stormen . När det gäller försvaret måste vi säkerställa att vi faktiskt uppnår något som är stabilt även i de situationerna. Men vår utgångspunkt är positiv precis som . Jag hoppas att det blir bra. Det finns företag i som är intressanta. Jag är också glad att tycker att det är svårt att diskutera ett arbete som bedrivs inom Försvarsmakten. Frågan om hur man vill lokalisera sin verksamhet har vi överlåtit till Försvarsmakten. De ska ha en effektiv organisation, precis som de redovisar. Då är det många aspekter som behöver vägas ihop som vi i inte alla gånger kan se. Jag har förstått att kommun inte har varit helt passiv i frågan. Det är inte så att det utredningsarbetet är färdigt . Mer tycker jag inte att jag som statsråd kan säga. Vi kan inte hålla på och detaljstyra alla investeringar och förändringar som behöver ske framöver när vi också vill ha ett effektivare försvar. 28 (): Jag är övertygad om att vi är överens på många punkter. En av anledningarna till att vi står här och debatterar är trots allt att debatten i sig ska bidra till att man ska fundera över etableringsorterna. Jag ser också att den privata och den offentliga sektorn på ett mycket bra sätt skulle kunna bidra till att utveckla försvaret. Jag vill framhålla vissa saker från det pressmeddelande som lades fram . Där framgår att det ska skapas ett långsiktigt utvecklingsprogram för flera jobb i . Man säger också att målet är att skapa en region som går från en starkt försvarsberoende verksamhet till ett mer mångsidigt och mindre störningskänsligt näringsliv, och så vidare. Man säger dessutom att regeringen vidare avser att medverka till att verksamheter i statlig regi etableras i . Jag vill då återupprepa att försvaret faktiskt har etablerat verksamheter, men det är lite lömskt att diskutera att vi har gått från till . Problemet är att vi har haft en befolkningsminskning och en minskning av antalet sysselsatta, och så vidare. Det är en stor andel av försvarsanknuten verksamhet som vi givetvis har en personal som har den inriktningen. Det finns alltså en stor kunskap på området. Den ska förvaltas och utvecklas. I allt samhällsarbete gäller att verka för att varje satsad krona ger största möjliga verkan. Jag ser att man har möjligheten här. Det finns en möjlighet att stimulera en utveckling av den civila sektorn. Det finns en möjlighet att uppfylla de löften regeringen har gett till bygden. En koppling mellan nuvarande försvarsverksamhet i kompletterad med OPS-lösningar med det civila samhället skulle också kunna vara en grund för vidareutbildning av nyckelpersoner inom försvaret. Det är en fråga som vi också har diskuterat. Människor som har gått färdigt sin officersutbildning kan knytas till OPS-verksamheten, för att finnas i ständig jour vid eventuella utryckningar på olika håll i världen. När de sedan passerar ålderstrecket för att vara aktiv officer kan de gå vidare i OPS-verksamheten. Jag vet att detta har diskuterats i , även med försvarsledningen. Det vore en inriktning väl värd att diskutera. Jag upplever, trots allt, att vi är överens om viljeinriktningen. Jag ser fram emot att vi gemensamt ska arbeta för att vidareutveckla Arbogaregionen. 29 Försvarsminister (): Det äger nog sin riktighet att en debatt i sig också sätter fokus på en fråga, även om det kan kännas lite tamt för mig som minister att hänvisa till att det här är ett arbete som pågår i den myndighet som har ansvar, med den arbetsfördelning som finns mellan regering och departement. Men det är en tröst för mig att höra att i princip delar min syn, förstår att jag inte i alla delar kan gripa in i de frågorna och har respekt för det. På en punkt är vi ändå oeniga, och det är huruvida regeringen har uppfyllt sina förpliktelser mot eller inte. Jag tycker att i sin redovisning klargjorde att regeringen hade gjort det. Men ska notera att det i det försvarsbeslut som fattades inte finns något som direkt påverkar . Det beror på att vi inser att den verksamhet som har sin bas i också är en del i en utveckling. Men det kan inte vara på benet Försvarsmakten som så mycket ska vila framöver. Jag tycker att det är positivt att procenten försvarsanknutet sjunker i . Sedan förstår jag att också vill att antalet boende och verksamma i ska öka. Ta då det som ett tecken. Vi påverkade inte beslutet. Däremot är det naturligtvis så att de orter som omfattas av omställningar på försvarsområdet ändå kommer att påverkas genom att det sker teknikutveckling och förändring, som innebär att man kan bedriva verksamheten på ett annat sätt . Då är det också bra att en del väldigt framåtsyftande och framåtriktade verksamheter för försvaret finns kvar i . 30 (): Ja, även om statsråd kan verka lama är det oppositionens roll att försöka skrämma upp dem så att de framstår som lite mer aktiva. Vad gäller försvarsbeslutet och drabbade orter är ju en tidigare drabbad försvarsort men som jag upplever där är vi inte överens ännu inte har fått full kompensation. Jag konstaterar vad gäller förrådsverksamheten att de fyra orter som trots allt diskuteras inte är drabbade av det senaste försvarsbeslutet. har resurser på det här området; vi har både personella resurser och verkstadsresurser. Vad jag vill säga är att om bara kommer med i konkurrensen med de övriga orterna kommer vi att klara oss bra i den konkurrensen. Men det gäller också att vi kommer upp på bordet och får vara med på spelplanen. 31 Försvarsminister (): Jag tror inte att det hjälper att skrämma upp mig. Däremot är det nog framgångsrikt när kommun tar kontakt med Försvarsmakten och pekar på sina förutsättningar att härbärgera verksamheter. Det jag har erfarit är att de orter som nämns där man anger principerna under ett utredningsarbete är exempel på orter som skulle komma i fråga. Men när det gäller den slutliga bedömningen vill jag ändå säga om placeringen av förrådsverksamheten att det är viktigt att den hamnar på en plats som är optimal utifrån logistiska synpunkter. Jag tror att vi är överens, , om att det är så många komponenter i det att beslutet nog ligger tryggast i Försvarsmakten, och inte i eller . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:226 om fortsatt utredning om lotterilagen 32 Statsrådet (): har frågat mig när jag avser att presentera en tidsplan för när en ny lotterilag ska vara klar, hur jag avser att låta vidare utreda hur den svenska lotterilagen kan göras förenlig med EG-rätten samt om jag avser att låta vidare utreda det tionde kapitlet i slutbetänkande där det skissas på ett alternativt utformande av den svenska spelpolitiken. lade fram sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld (SOU 2006:11) . Det är min avsikt att remittera betänkandet i sin helhet, och jag vill inte föregripa remissförfarandet genom att vidta några åtgärder i enskilda frågor innan remissinstanserna har fått tillfälle att yttra sig. 33 (): För ordningens skull ber jag att få tacka ministern för svaret, trots att det sannerligen inte var särskilt uttömmande. Dagens spelmarknad präglas av ett antal problem som jag tycker att regeringen har blundat för och fortsätter att blunda för. Först har vi problematiken med spelberoende, där staten har gjort för lite och avsatt för lite resurser för forskning kring och stöd till spelberoende. Regeringen har mest använt sig av de spelberoende som ett argument för att slå vakt om de egna monopolen på spelmarknaden. En enkel åtgärd som man hade kunnat vidta för länge sedan är till exempel att skriva in rätten till behandling mot spelberoende i socialtjänstlagen. Ytterligare ett problem är det beroende som har utvecklats mellan spelmarknaden å ena sidan och idrottsrörelsen och folkrörelserna å andra sidan, där intäkter från spel har kommit att bli en dominerande intäktskälla för en viktig del av den ideella sektorn. Jag är visserligen av uppfattningen att spelmarknaden borde omregleras inte avregleras så att vi via ett licenssystem kunde öppna upp för konkurrens på spelmarknaden. Det är något som skulle gynna spelkonsumenterna och också göra det möjligt att sätta upp tydliga krav vad gäller åldersgränser, spelinsatser och marknadsföring. Oavsett detta står vi inför en situation där det kan hända att det svenska spelmonopolet kan komma att falla om det visar sig strida mot EG-rätten. Om jag förstår saken rätt utreds frågan just nu av . Det kanske är inom en inte alltför avlägsen framtid som vi får svar på den frågan, om vi riskerar att stå med ett svenskt regelverk som har blivit underkänt av . Jag tycker att det skulle vara av största vikt att vi vore beredda inför den nya situation som kan komma att uppstå. Vi borde ha en beredskap kring hur vi ska hantera spelberoendeproblematiken och hur vi långsiktigt kan garantera idrottsrörelsen och folkrörelserna ett grundläggande stöd i en situation där man riskerar att tappa intäkter från spelmarknaden. Men regeringen har valt att skjuta frågan . Och är den snart här framtiden. Det är bra att ministern tänker remissbehandla utredningen. Kanske kommer denna utredning, till skillnad från de tidigare utredningarna, att leda till någonting och inte bara hamna i skrivbordslådan. När det är valår brukar inte regeringens företrädare hålla inne med vad de vill göra, men i denna fråga verkar det vara locket på. Jag tror inte att det skulle skada om ministern i sitt nästa inlägg åtminstone klargjorde hur han ser på de problem som jag har lyft fram och som är grunden för att jag skulle vilja se en tidsplan för en ny lotterilag som vi med säkerhet kan säga är förenlig med EG-rätten. Om vi kan få en sådan tidsplan kan vi också påbörja en diskussion om hur vi finner konstruktiva lösningar rörande dels spelproblematiken, dels hur vi ska klara av en grundläggande finansiering av och stöd till idrottsrörelsen och folkrörelserna långsiktigt. 34 Statsrådet (): Det är bra att tackar för svaret. Jag kan hålla med om att det inte är så väldigt uttömmande. Jag har valt att hålla det kort av den anledningen att det är praxis när man får en utredning och den ska gå ut på remiss att inte föregripa remissinstansernas synpunkter på utredningen. Däremot kan jag säga till att vi ser med största allvar på den situation som råder. Det är till stor del en ny situation, framför allt på grund av den oerhört starka konkurrensen på svensk spelmarknad från diverse olika former av nätspel, som når oss fast de inte är tillåtna enligt svensk lag. Det känner vi alla till. Det är klart att det utgör en stor problematik när det gäller hela situationen. Det är till viss del också grunden till att också den här utredningen fick sitt uppdrag att belysa en rad olika saker. Sedan har det under utredningens gång kommit en rad nya faktorer som också har spelat in. Man kan alltså säga att det i allra högsta grad rör sig på spelområdet. Hur löser man detta, och hur hanterar man detta? pekar bland annat på idrottsrörelsens beroende. Jag tycker att det finns en gammal god tradition när det gäller att folkrörelserna i har gett möjlighet till framför allt lotterier. Sympatisörer har genom att köpa lotter kunnat gynna den verksamhet som de har tyckt om av olika skäl. Det är en ganska lång och god svensk tradition som ligger till grund för detta, och som jag tycker att det finns all anledning att vårda. Det har funnits mycket positivt i detta . Vad vi nu ser är att en del av detta naturligtvis utsätts för konkurrens genom annat spel, vilket naturligtvis oroar dessa aktörer. talar om licensförfarandet. har gjort en skiss till hur han tror att ett licensförfarande skulle påverka. Och jag har inte tänkt föregripa det, utan jag vill gärna se hur olika remissinstanser belyser detta. När det gäller problematiken kan jag säga, vilket väl inte är någon hemlighet, att ett licensförfarande som innebär att man kan ställa krav i och för sig skulle vara bra. Är det intressant att gå in i det om man ändå finns där och ändå är spelbar så att säga? Är det så man ska tackla den nuvarande problematiken, eller är det andra saker som vi ska söka efter om vi ska kunna ha en spelsituation som också är reglerad och så att säga möter konsumenten, spelaren, på ett rimligt sätt? Den situation som råder är att vi har ett antal människor inte föraktligt få i som ger sig ut och spelar på en marknad som över huvud taget är regellös. Vi vet till stor del vad som då händer och vilka avarter det leder till, men vi vet inte allt. Det är naturligtvis många negativa saker som kan inträffa. Detta är egentligen den stora problematiken i hela spelförfarandet, och det är väl egentligen den stora nöten som vi har att knäcka. Vi i , liksom i princip alla andra länder så när som och , värnar vårt sätt att kunna reglera spelandet efter nationella regler. Det befästes också ganska tydligt när tjänstedirektivet antogs i för någon vecka sedan. Då undantog man själva spelområdet.