prot · GT09111 · 2006-04-26 00:00:00 — Varje människa har rätt att bli bemött med respekt och empati. Hur ser det då ut i den verklighet som möter? Mer än 24 000 fall av kvinnomisshandel anmäls . Vi kan anta att mörkertalen är stora. Mitt får polisen ett larm från grannar som hittat två blöjbarn i trappan. Pappan som hade barnen hade gått hemifrån för att träffa kompisar. Det fanns ingen socialjour som kunde ta hand om barnen. De fick tas om hand av en polishustru. Det finns barn som har sommarlov och får vara hemma för att familjen inte har råd att åka på semester. Det finns en nyfattigdom hos många barnfamiljer. I en liten stad sitter en mamma och funderar över hur socialsekreteraren har kunnat låta sig duperas av hennes före detta man. Det var hans vältalighet, hans stora hus mot hennes lilla lägenhet, hans yrke som psykolog mot henne som arbetslös. Vad var det som gjorde att han fick vårdnaden om barnen? Hon vet inte. Men hon sörjer att hon så sällan får träffa sina barn. Hon vet att hennes ekonomi aldrig kommer att ge henne möjligheter att ställa upp med alla de prylar som mannen ger till barnen. Varför blev det så här? Hade det blivit på ett annat sätt ifall hon hade kunnat uttrycka sig bättre på svenska språket? Det var några exempel på den verklighet som finns i . Det är en verklighet som vi vill hjälpa regeringen att upptäcka. Därför finns ett antal reservationer i betänkandet. Det är reservationer som tillsammans pekar på brister i men också ger förslag till förbättringar. Men skulle kunna travestera inledningscitatet och säga: Regeringar förändras, och vi med dem. Men i otålig väntan på detta vill jag lyfta fram några av de reservationer som har lagt fram enskilt eller tillsammans med de partier som också vill ha en regeringsförändring. tycker att det är positivt att hela utskottet för fram barnperspektivet och att tillsynsmyndigheter ska bli bättre på att upptäcka och anmäla misstanke om barnmisshandel. Det är sorgligt när barn misshandlas och får lida. Ett exempel på hur barn utsätts för onödigt lidande är när barnfamiljerna vräks. Barnen drabbas mycket hårt när en barnfamilj får lämna den trygghet som den egna bostaden innebär. För att barn inte ska fara illa och bli offer för föräldrarnas och samhällets brister bör få utökade befogenheter just i samband med vräkningar. Vi efterlyser mer samverkan mellan socialtjänst, kronofogde och bostadsföretag. På så sätt kan många onödiga tragedier undvikas. Vi lever i ett mångkulturellt samhälle. har vi ett mångkulturår som förhoppningsvis ska hjälpa oss att öka förståelsen mellan olika folkgrupper. Vi behöver öka vår kunskap om olika seder och bruk som påverkar våra nya svenskars liv i . Vad vi däremot inte kan tolerera utan ska bekämpa är det hedersrelaterade våldet som drabbar främst flickor och unga kvinnor. Från efterlyser vi mer forskning om detta och ett utökat stöd till offer för hedersrelaterat våld. Efter dessa exempel från samhällets baksida väljer jag att gå över till någonting angenämt. är det sommar och sol. i är en av de platser i landet som under årets ljusa tid får ta emot många sommargäster i olika åldrar. Det betyder att det också kommer många äldre och personer med funktionshinder för att bo där en längre eller . Då vill de ha ungefär samma stöd och hjälp som de har i sina hemkommuner. kommuns hemtjänst utsätts då för en stor belastning, både personell och ekonomisk sådan. Det är en orimlig situation. Den måste lösas så att det är den behovsprövande kommunen som ansvarar för oavsett vistelseort. Detta gör att det finns ett behov av att se över vistelsebegreppet i socialtjänstlagen. Det är också något som Småkom, Småkommunernas samorganisation, tycker är mycket angeläget. Jag tror att en ny regering kommer att föreslå en lagändring som gör att hemkommunen får ta ett ansvar för betalningen avseende äldre omsorgstagare som väljer att flytta in till en annan kommun och som då vill ha hemtjänst där. I detta anförande har jag försökt visa hur spänner över ett brett område. Den kommer in i livets olika skeden. Det är lätt att förstå att alla som arbetar inom måste få uppmuntran och möjlighet till avlastningssamtal efter de många svåra situationer som de ställs inför. En del svåra situationer skulle inte behöva uppstå ifall vi kunde få en ökad kompetens och effektivitet i . I reservation 46 anför att det finns anledning att kvalitetssäkra de vårdnadsutredningar som ansvarar för. Detta kan ske genom så kallad second opinion, alltså möjlighet att få ytterligare en social prövning om endera parten anser sig vara missbedömd. Därför tycker vi i att frågan om kvalitetssäkring av vårdnadsutredning med en second opinion är angelägen och att den frågan bör utredas. Mitt anförande närmar sig slutet. Men jag vill också påminna om att vi säger att riksnormen för socialbidrag bör avskaffas. Det skulle göra det möjligt för kommunerna att anpassa nivån på bidraget till de faktiska levnadsomkostnaderna och de olika förutsättningar som råder i kommunen. är ett angeläget ämne att debattera. Vi i tycker att det är viktigt att hela landet får en väl fungerande socialtjänst. Det vill vi verka för. Det handlar alltså om att människors problem blir sedda och hörda och att människor får ett bra bemötande dominerat av empati. Jag står förstås bakom de reservationer där finns med men nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 16 och 46. 129 (): När tog upp temat nyfattigdom fick jag lust att prata om den bild av som jag har. Där är fattigdom inget nytt, utan den har alltid funnits. Även om , herr talman, har fått en väldigt god utdelning i arbetet med det här betänkandet, exempelvis genom de två tillkännagivandena, finns det ett stort antal reservationer i betänkandet som jag borde yrka bifall till för att det i protokollet ska vara tydligt vilka prioriteringar gör. Emellertid är det så att jag fick ännu en lektion i kammarens informella regelverk. Det finns tydligen en överenskommelse mellan gruppledarna om att inte belasta kammaren med för många voteringar och att man därför ska lyfta fram maximalt två reservationer per betänkande till votering i debatten. Jag tror att det är viktigt att eventuella åhörare, lyssnare, får vetskap om att det finns en sådan här begränsning för oss ledamöter. Annars kan det ju förefalla rätt märkligt att vi ledamöter inte alltid yrkar bifall till våra egna förslag. Jag har ju tidigare lärt mig formuleringen för tids vinnande vid yrkanden. Men jag har inte uppfattat begränsningen som så omfattande, så jag har säkert tidigare syndat mot den här överenskommelsen. I alla fall vill jag påpeka detta för lyssnare och andra som i och för sig kanske är mer insatta i de informella reglerna än vad jag är som fortfarande känner mig som en nybörjare här i kammaren. Självklart står vi i bakom alla våra reservationer och faktiskt även bakom en del andra reservationer. Jag tänkte först nämna en del av de reservationer som jag borde yrka bifall till. Jag borde yrka bifall till reservation 10 om barnbidrag och försörjningsstöd, för det är en fråga som vi driver. Jag borde även yrka bifall till reservation 20 om stöd till brottsoffer liksom till reservation 23 om stöd till kvinnor som utsatts för våld. Självklart borde jag också yrka bifall till reservation 29 om stöd till offer för människohandel och prostitution och till reservation 33 om familjerådslag vid omhändertagande av barn. Jag borde dessutom yrka bifall till reservation 45 om ökad kompetens och effektivitet i och självklart även till reservation 52 om äldreomsorg och invandrare. Jag yrkar dock inte bifall till alla dessa reservationer. Det tar jag . Om man till de reservationer som jag här har pekat på och där vi har en annan uppfattning än utskottsmajoriteten lägger våra tre särskilda yttranden som har fogats till betänkandet blir det sammantaget naturligtvis ett väldigt stort antal markeringar i förhållande till utskottets majoritet. Men vi står ändå bakom merparten av innehållet. När det är ett så omfattande betänkande som innehåller så många olika ställningstaganden kan de här proportionerna lätt bli lite förvillande. Därför har jag räknat ut att det faktiskt är av förslagen som vi står bakom. Trots den här långa listan är det bara beträffande av alla ställningstaganden som vi har en annan uppfattning. I huvudsak stöder vi alltså utskottets förslag. Det finns några yrkanden som lite tydligare behöver lämna spår efter sig i protokollet. Jag tänkte börja med att nämna reservation 10, som inte är en miljöpartireservation men som mycket väl kunde ha varit det. Reservationen handlar om att barnbidragshöjningar inte kommer de kanske mest behövande till del eftersom de pengarna räknas in i försörjningsstödet. Den frågan känns ganska absurd. Vi har vid ett flertal tillfällen tagit upp detta. Emellertid har vi inte lyckats få gehör för det här till exempel i de förhandlingar som vi har med regeringen. Jag tycker ändå att det är viktigt att markera att detta är en fråga som vi tar upp vid lämpliga tillfällen. Jag vill också lyfta fram reservation 23 där vi reservanter pekar på att regeringen borde ge länsstyrelserna ett utökat uppdrag när det gäller att samordna skyddet för utsatta kvinnor. Egentligen tas en hel flora av åtgärder upp som faktiskt ofta är nödvändiga och som borde kunna samordnas på ett bättre sätt för att få kvalitet på det stöd som behövs. Vidare vill jag lyfta fram reservation 33 där vi tar upp detta med familjerådsmodell. Efter tsunamikatastrofen väcktes återigen debatten om hur viktig anhörigas roll är vid omhändertaganden. Jag passade då på att framställa en interpellation till ansvarig minister, och vi hade en interpellationsdebatt här i kammaren om hur det i praktiken ser ut när det gäller tillämpningen av det som av en av mina partikamrater, , fick gehör för. är fortfarande av den uppfattningen att anhöriga inte tas till vara som en möjlighet i så stor utsträckning som det borde vara möjligt när föräldrar av någon anledning inte klarar sin föräldraroll. Vi pekar i vår reservation på behovet av en bättre kvalitetssäkring av hem för vård och boende. Att bara lyfta fram reservationerna 10, 23 och 33 känns lite futtigt när det är så många viktiga ämnen som behandlas i betänkandet, och då har jag ändå överskridit mitt pensum om två enligt den informella regeln. Självklart står vi bakom alla våra egna reservationer och även dem som jag har räknat upp, men för tids vinnande håller jag mig till de nämnda 10, 23 och 33. Sedan ska jag säga något om de tre särskilda yttrandena i betänkandet. Då tänkte jag bara nämna det yttrande som tar upp situationen med män som slår. Vi har lyckats driva igenom en, som vi ser det, ganska bra ändring och justering av anslagen till kvinnojourer för arbetet med att skydda och stödja kvinnor som drabbas av mäns våld. Men vi är alla medvetna om det brukar vi från vårt partis sida påpeka i andra sammanhang, och jag har hört andra använda samma argument hur viktigt det är att arbeta med förebyggande insatser. Det är naturligtvis önskvärt att våld inte utövas. Därför har vi ett särskilt yttrande där vi pekar på tanken att starta professionella mottagningar för de män som slår och för män som upplever att de har svårt med sin mansroll och känner att det kan resultera i att de kommer att slå. Vi har sett att det finns möjligheter att med grupper dit män kan vända sig ge dem stöd och hjälp. Vi lyfter i yttrandet fram att satsa på sådana grupper för att förebygga så att vi slipper åtminstone en del av det våld som kvinnor utsätts för . Vi tycker att det är dags att ta det steget att jobba mera på den sidan. Vi hoppas naturligtvis vi har egentligen förstått det att regeringen arbetar med denna fråga, det är väl därför som det är lämpligt med ett särskilt yttrande i stället för en reservation. Vi hoppas att det kommer initiativ på området rätt snart. Det var ungefär vad jag hade tänkt säga. Sedan tänkte jag få påpeka att som i alla andra sammanhang är det så att om vi ska ha ett solidariskt och fungerande samhällsbygge krävs det god ekonomi. Men det är också tvärtom, och det har vi också hört här i debatten om narkotika. Har vi inte ett solidariskt samhälle är det svårt att bygga upp en god ekonomi. Därför vill jag än en gång påpeka att ett dubbelspår mellan och är en viktig del av landets infrastruktur och en förutsättning för ett växande näringsliv. Det är viktigt för att vi ska klara de tunga transporterna i landet och även för turismen, allt sådant som vi behöver för att upprätthålla vår välfärdsmodell. 130 (): Jag är inte lika duktig som min ämbetsbroder med de latinska citaten, men jag har dock ett välkänt citat som jag tycker gott och väl kan genomsyra den här debatten. Det är just ord om : se människan. har en betydelsefull och viktig roll i ett välfärdssamhälle. Det är i slutändan den yttersta garanten för varje individs ekonomiska och sociala trygghet i svåra situationer. I inledningen av socialtjänstlagen betonas att ska verka på demokratins och solidaritetens grund. har vid nästan varje jämförelse kommit mycket långt på de allra flesta områden när det gäller social trygghet och omsorg. Som socialdemokrat är jag övertygad om att det hänger samman med den välfärdsmodell som vi valt i , den generella välfärden. Den generella välfärdsmodellen har ett brett stöd bland svenska folket. Den bygger på gemensam finansiering via skatter, lika rätt för alla att ta del av välfärden, hög kvalitet när det gäller den offentliga vården och skolan, ett skydd när det gäller socialförsäkringar och höga ambitioner när det gäller den övriga trygghetslagstiftningen. Vi delar dock upp välfärden i en generell del och i en behovsprövad del. Den generella i form av barnbidrag, socialförsäkringar, allmän vård, skola och omsorg kommer alla till del, medan den behovsprövade bara ges till dem som vid ögonblicket är i särskilt behov av det. Vissa vill sätta system mot varandra och säger: Låt oss minska satsningen på till exempel vuxna missbrukare för att satsa på ersättningsnivåerna i sjukförsäkringarna. Denna argumentation har vi socialdemokrater för länge sedan sett igenom. Den generella välfärden är enligt vår mening också nyckeln till den behovsprövade delen. Det blir tydligt i jämförelse med andra länders system. Länder med generell välfärd är bättre på att ta hand om de mest utsatta. Meningen med detta är helt enkelt att den generella välfärden skapar ett samhälle som binder samman olika sociala grupper och generationer. Man förstår att vi alla är beroende av varandra. Detta förebygger en uppdelning av samhället i vi och de. Detta får oss att förstå att liksom vi alla kan bli sjuka eller arbetslösa och därmed komma i behov av a-kassa, sjukersättning, sjukvård eller vidareutbildning kan vi också under livet hamna i missbruk eller ekonomiska problem. Då kanske vi behöver vård och omsorg eller stöd och försörjning för att kunna klara situationen. Därför kan man inte ställa olika delar av välfärdssamhället mot varandra. De ska komplettera varandra och är i själva verket delar av en gemensam välfärdspolitik, som ytterst handlar om att minska de sociala klyftor och orättvisor som finns i samhället. Det är en helt avgörande insikt och grunden för den socialdemokratiska välfärdspolitiken, som jag och många med mig står för. Ett motionsbetänkande om socialtjänst som detta, där 122 motioner och 52 reservationer ska behandlas, innebär ofrånkomligen att en mängd olika ämnen och frågeställningar tas upp. Betänkandet visar på den bredd och det djup som finns när det gäller pågående aktiviteter och förslag för att utveckla och förbättra i vårt land. regelverk ska ge trygghet, vara effektivt men värna den enskildes behov av personlig integritet. För att kunna ta alla dessa hänsyn krävs noggranna utredningar och överväganden innan olika delar i lagstiftningen ändras. Det pågår ett intensivt arbete på många områden, vilket också redovisas i betänkandet. En fråga om som alltid kommer upp är socialbidraget, eller försörjningsstödet som jag vill kalla det. Precis som tidigare gäller den grundläggande principen, att försörjningsstödet är ett yttersta skyddsnät för tillfälliga ekonomiska behov, inte en permanent och långsiktig försörjning. Det görs mycket för att minska behovet av försörjningsstöd. Här spelar den allmänna politiken naturligtvis en viktig roll. Målet om att halvera bidragsbehovet var högt satt och har tyvärr inte nåtts. Men det har skett en reell nedgång av försörjningsbehovet jämfört med situationen . Regeringens vårbudget är också inriktad på åtgärder att öka sysselsättningen, vilket är en viktig allmän åtgärd för att minska behovet av försörjningsstöd. Den särskilda utredningen socialbidrag till arbete ska redovisa vilka särskilda åtgärder som kan vidtas för att underlätta övergången från bidrag till egen försörjning. Liksom tidigare föreslår och också vänner till att riktnormen ska avskaffas. Tanken bakom detta är naturligtvis att bidragsnormen ska kunna sänkas i olika delar av landet. Vi socialdemokrater säger nej till detta. En fråga som det finns enighet om är i frågan om att barn ska kunna ha inkomster från sommarjobb utan att detta påverkar föräldrars rätt till försörjningsstöd. Dessa barn lever ofta i en besvärlig situation. Det är av stor vikt att dessa barn inte straffas. Det är därför orimligt att barnets sommarjobb ska leda till sämre ekonomi för föräldrarna. Någon form av fribeloppsgräns eller annan lösning måste till utan att försörjningsstödets karaktär av utfyllnadsersättning upphävs eller att det ses som en stadigvarande inkomst. Vi socialdemokrater har ett kongressbeslut om att denna fråga ska lösas, och jag vet att andra partier har liknande inställning. Det har gått sedan utskottet och beslutade om ett tillkännagivande i detta ärende. Jag och utskottet utgår från att en lösning ska redovisas av regeringen när den pågående utredningen socialbidrag till arbete redovisas . Ett annat socialt problem är hemlöshet. Att ha någonstans att bo är en grundläggande välfärdsfråga. Självklart är hemlöshet delvis en bostadspolitisk fråga, men i många fall finns det också en social problematik med missbruk där har en viktig roll. Arbetet mot hemlöshet måste i första hand lösas lokalt, men när det gäller verktyg, resurser och metoder har den centrala nivån en nyckelroll. har ett uppdrag att fortsätta ett utvecklingsarbete mot hemlöshet . I vårbudgeten presenteras ett antal åtgärder som har att göra med och hemlöshetsproblematiken. Socialförtjänstförordningen ska kompletteras med en bestämmelse om att det ska utses en handläggare vid socialförvaltningen som kan agera när ett hyresavtal sägs upp för en barnfamilj. Trots socialtjänstlagens intentioner vräks barnfamiljer från sina hem . Socialtjänstlagens regler borde vara tillräckliga för att garantera att barn inte blir hemlösa, men här handlar det om att säkra att i ett tidigt skede uppmärksammar när en barnfamilj hotas av vräkning så att åtgärder kan sättas in. Vårbudgeten innehåller också en ökning av personliga ombud för psykiskt funktionshindrade just för att motverka och förebygga hemlöshet i denna grupp. Totalt föreslås en ökning med för detta , så att satsningen totalt uppgår till . Resurserna till för insatser mot hemlöshet höjs också med 2007 och med 2008. Det kan gå till projekt av liknande karaktär som den så kallade Stockholmsmodellen eller till olika former av individuellt stöd, till exempel kontaktpersoner eller ombud. När det gäller arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor finns en stor och viktig satsning i innevarande statsbudget. Även barns rättigheter till skydd stärks genom att man stärker stödet och rättigheterna för barn som bevittnar våld mot närstående. Det pågår också en utredning som ser över insatser till våldsutsatta kvinnor. Utredningen ska ge förslag på hur stödet till våldsutsatta kvinnor och barn kan stärkas. En svår fråga för och hela samhället är frågan om ungdomar som begår brott. I den framlagda propositionen Ingripanden mot unga lagöverträdare föreslås ett antal ändringar i reglerna om ingripanden mot och behandling av unga lagöverträdare. Förslaget är ett led i vidareutvecklingen och förbättringen av påföljdssystemet för ungdomar mellan samt innehåller åtgärder för att tidigt kunna ingripa mot ungdomar för att motverka att de utvecklar en kriminell livsstil. Det handlar inte minst om att införa ungdomstjänst som påföljd med som huvudman. Påföljden ska bestå av oavlönat arbete eller annan särskild anordnad verksamhet. Dessa förslag är välkomna och viktiga för att möta problematiken med ungdomsbrottslighet. När det gäller den sociala barn- och ungdomsvården arbetar regeringen just nu med de förslag som den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén presenterade i betänkandet Källan till en chans Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Efter att vi har behandlat frågorna i socialutskottet är vi överens mellan partierna om att ge ett tillkännagivande till regeringen i frågan om inhämtande av barns synpunkter, detta för att stärka rättigheterna för barn placerade i samhällets vård. En mycket svår fråga, det måste jag tillstå, är frågan om , när barn misstänks fara illa, ska kunna genomföra utredningar utan föräldrarnas kännedom. Vi i majoriteten har stannat för nuvarande ordning. Av rättssäkerhetsskäl krävs det att föräldrarna informeras om att utredning pågår. Det finns åtgärder som kan vidta för att inte riskera att barn skadas av att information lämnas ut till föräldrarna. Men frågan är som sagt var svår. En förändring av nuvarande ordning måste undersökas noga. Hur kan en avgränsning ske och i vilka lägen skulle det kunna pågå undersökningar utan föräldrars vetskap? Den sociala barn- och ungdomsvårdskommittén diskuterade frågan och kom fram till att frågan måste utredas i särskild ordning. Jag anser att vi måste följa denna fråga mycket noga framöver. Liknande diskussioner behandlades i . När det gäller barnmisshandel har anmälningsskyldigheten skärpts. Länsstyrelserna har fått mer resurser för att kunna skärpa tillsynen av . Det finns ett enigt tillkännagivande från alla partier i socialutskottet om att regeringen i sitt regleringsbrev till ska skriva in att berörda tillsynsmyndigheter ska uppmärksamma och följa upp hur verksamheter med anmälningsskyldighet kan bli bättre på att upptäcka och anmäla misstanke om barnmisshandel. Slutligen, herr talman, pågår det ett brett arbete för att utveckla och förbättra i vårt land. ska utgöra samhällets yttersta skyddsnät, och verksamheten måste skydda och hjälpa individer. arbete måste bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i socialutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 131 () replik: Jag tycker att det är trevligt att höra på . Jag märker ju att det finns stora gemensamma värdegrunder när det handlar om den generella välfärden och när det handlar om arbete som grundbult. Hela det resonemanget tycker jag är bra att lyssna till. Vi har där en gemensam värdegrund. Jag tog i mitt anförande upp barnbidragen och försörjningsstöden, och både jag och vill utveckla den generella välfärden så att den når alla barnfamiljer. Men sedan slår fällan till när det gäller försörjningsstöden. Men är det ju så bra att den socialdemokratiska kongressen har anslutit sig till linje, det vill säga att man måste se till att den generella välfärden ska omfatta alla. Jag vill då ställa en fråga till . Det finns en reservation här som gör att den socialdemokratiska riksdagsgruppen har möjlighet att verkställa kongressens beslut genom att ställa sig bakom reservation 10. Hur funderar runt detta? 132 () replik: Jag är glad att det finns ett stort intresse för de socialdemokratiska partikongresserna. Jag hoppas att det berör många andra beslut än bara i den här frågan.