prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — måste väl få forma sin egen forskningspolitik som inte ska grunda sig på hur alla andra kan tänkas uppfatta den. Det är inte heller planetens samlade forskarkollektiv som har gått till storms. Jag har googlat flera av de här namnen och sett att det finns samhörighetsprojekt. De är en del av den verksamhet som bedriver. Då är det väl ingen grov anklagelse att säga att jag faktiskt tror att de här personerna talar i egen sak. Det handlar om den forskning de bedriver, och de är rädda om sina anslag. Till vill jag säga att du har helt fel i dina två analyser av varför regeringen gör så här. Det ena är att du säger att man vill göra massiva skattesänkningar. Jag önskar att man gjorde massiva skattesänkningar. Men det gör inte regeringen. Där har du fel på punkt nr 1. På punkt nr 2, att det handlar om en djupliberal ideologisk linje, tror jag också att du har fel. Jag önskar att det vore så. Men tyvärr präglas den här regeringen ibland av för mycket pragmatism och för lite av ideologi och skattesänkarvilja. Därför vill jag i detta ärende ge statsrådet full rätt att jobba vidare, för du gör ett strålande jobb på den här punkten. 32 (): Jag är väldigt förvånad över att man så fullständigt okritiskt ställer upp på beskrivningarna av forskningens kvalitet på det här institutet och det lysande sätt undervisningen bedrivs på liksom dess betydelse på det här området. Det var det jag reagerade mot när talade om juvelen i det svenska forskarsamhället, juvelen i den svenska forskningens krona. Sådana uttalanden är strunt. Det innebär inte att jag fullständigt dömer ut det här institutet, som någon sade. Det finns säkert en del av detta som är bra, kanske till och med huvuddelen. Men jag återkommer till att det är mycket bättre för alla inblandade att den här forskningen och undervisningen drivs i traditionella universitets- och högskolemiljöer. Då blir det kvalitetskontroll. Jag tror också att den undervisning som har nämnts här blir bättre för flera människor. Det blir bättre kvalitet på undervisningen och det blir flera som kan ta emot den om den bedrivs inom universitet och högskolor, som vi har väldigt många runtom i hela . Man tar inte reda på kvaliteten på en forskningsinstitution genom att samla in brev från olika universitetsinstitutioner runtom i världen. Då gör man ungefär som det vi tog del av här , utvärderingen av . Man gör en utvärdering av forskningsinstitutioner genom och andra. Men det jag ville understryka var att om en sådan här institution har en sådan fantastisk forskning, då är den oerhört lättfinansierad. Det kommer att strömma till internationella och nationella forskningsfinansiärer som vill hjälpa till att finansiera detta, för det är ur deras synpunkt precis det som de helst vill ha. 33 (): Jag kan säga att jag inte hade tänkt ge mig in i den här debatten just , för jag tycker att de socialdemokratiska ledamöterna har kommit med mycket goda argument och verkligen fört den här debatten på ett bra sätt. Men när arbetsmarknadsministern uttalade vissa saker och sedan i sitt senaste anförande jämförde det rasbiologiska institutet och trodde jag nästan att jag skulle trilla av stolen. Mycket ska man höra innan öronen trillar av. Men visst var det mycket tydligt ideologiskt det uttryckte, en ideologisk ärlighet som jag faktiskt saknar hos . Där försöker man skyla över det man håller på med i någon sorts anda av att vara det nya . Man försöker genom värderingsförskjutningar undan för undan, steg för steg gå framåt till det mål man har satt upp för sin politik. Målet är inte annorlunda än innan man började kalla sig för det nya . Det är bara det att vägen dit är mer dold och att det kanske går lite saktare än man hade tänkt. Visst är det ideologiskt att just och angrips. Om man var ute efter att minska byråkratin skulle man lika gärna ha kunnat ta eller . Där är också mycket ideologisk propaganda, som man brukar säga från högerhåll, till exempel när det gäller arbetsmiljö. Arbetsmarknadsministern säger också att han vill minska det politiska inflytandet över universiteten. Då blir följdfrågan om ni ska minska näringslivets inflytande över forskningen. Det är inte så att bara för att politiker är frånvarande fattas inte politiska beslut. Jag kan ta några exempel. När drog undan 600 arbetstillfällen i var det ett mycket tydligt politiskt beslut fattat i ett slutet styrelserum utan politiker närvarande men där politiker fick ta konsekvenserna. lägger miljoner på miljoner på att stödja den värderingsförskjutning som och högerregeringen vill ha. Det är också ett politiskt beslut fastän det inte är förtroendevalda som sitter där och fattar besluten. I den här debatten har det blivit tydligt att högerregeringen är en dålig arbetsgivare. Bland annat gäller det hur man hanterar forskarna som jobbar på och personalen på , och självklart på . De signaler man skickar ut om forskning om arbetsmiljö på arbetsplatser säger ni inte är så viktiga längre, men det är verksamheten ute på arbetsplatserna som gör så unikt. Ni säger att ni vill att människor ska komma ifrån ett utanförskap. drar ni undan viktig forskning som skulle underlätta deras väg tillbaka. Det ekar ihåligt. Såväl som arbetsmarknadsministern säger att om det är så bra finns det finansiering någon annanstans. Jag undrar om ni inte lyssnade på debatten där forskare kraftigt ifrågasatte bristen på forskningsmedel. säger ni att forskarna på också ska vara med och konkurrera om de forskningsmedel som finns. Jag hoppas verkligen att det kommer en proteststorm mot uttalande om det rasbiologiska institutet och . 34 (): Jag säger som tidigare talare att jag inte hade tänkt att gå in i debatten. gav ett bra svar, herr talman, där han talade om vad han tycker om avvecklingen. Han sade: Jag har inga planer på att nedrusta arbetsmiljöforskningen! Det är det som är huvudtanken. Vi ska inte rusta ned arbetsmiljöforskningen. Jag kan hålla med dem som säger att det går fort. Avvecklingen av ska ske . Men tanken är inte att all forskning ska försvinna i och med att avvecklas. Det är det som är det viktigaste. Vi tar inga steg för att helt avveckla forskningen. Vi avvecklar institutet, men vi avvecklar inte forskningen. Flera har sagt att tanken är att arbetsmiljöforskningen ska fortleva fast i annan form. Det vore bra om statsrådet i sina slutanföranden lyfte fram vad man gör på departementet. Vad jag vet har det tillsatts en person som är med i omställningsarbetet kring . Det vore bra om statsrådet talade om för kammarens ledamöter hur avvecklingsarbetet kommer att gå till. 35 Statsrådet (): Låt mig försöka sammanfatta med att säga att det inte finns en ideologisk övermössa i detta beslut, annat än den ideologi som säger att forskning bör bedrivas fri från politisk styrning. Det är det som har varit grunden. tar upp en intressant modell, nämligen industriforskningsinstituten. Den står delvis i konflikt med andra talares grundläggande åsikt. Men kanske är det att parterna tar ett större ansvar för forskningen. Det kan mycket väl tänkas att det bildas ett institut knutet till ett universitet och finansierat av partsmedel. Det går mycket väl att tänka sig. Låt mig anknyta till fråga. Det som händer är att regleringsbrevet kommer . I regleringsbrevet kommer att finnas en statusrapport över de olika delarna. Därtill tänker jag återkomma i vår till med information om hur saker och ting går till. pågår arbetet intensivt, och det finns en bra kontakt och ett bra arbete mellan departementet och ledningen för . Det känns bra. Det kommer att landa snyggt. undrade om inte det här är bara för att skära ned eller något annat. Det övergripande mål som en regering måste ha är att göra något slags omprövning i grunden av all statlig verksamhet för att skapa budgetutrymme för förutsättningar för nya jobb. När var femte står utanför måste det vara vår huvuduppgift. Det är också det vi kommer att fortsätta att göra. Systemskiftet i svensk politik stod Socialdemokraterna för när man övergav arbetslinjen och accepterade att var femte svensk står utanför. Vi accepterar inte det, och vi kommer att göra vad som krävs för att få folk i arbete. Det handlar inte om låglönejobb. Det handlar om att se till att folk har en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det sker med hjälp av tre saker, som ni vet: dels att det ska löna sig bättre att arbeta det vill säga sänkt skatt på arbete med hjälp av jobbavdraget leder till att det blir mer kvar i plånboken och att marginaleffekterna sjunker dels sänkta kostnader för att anställa och driva företag och dels, slutligen, handlar det om arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken i övrigt. Där ligger denna fråga. Var någonstans ska bedriva forskning? Ska det bedriva forskning inom ramen för en statlig myndighet, där ni kommer att anklaga mig för att ha styrt om forskningen på ett obehagligt sätt, eller ska forskningen bedrivas inom ramen för ett fristående universitets- och högskoleväsende? Ja, valet är enkelt. 36 (): Det framkommer under en sådan här debatt många frågor och funderingar och inte minst uttalanden som gör att man sannerligen tar sig för pannan. Jag skulle vilja rekommendera alla att läsa protokollet och inte minst notera representants uttryck när det gäller rasbiologiska institut och när det gäller synen på arbetsmiljö, förebyggande hälsovård och så vidare. För mig är det svårförståeligt att regeringen till synes planlöst och på så vill slå sönder de unika forskningsmiljöerna som finns på . Det har framkommit klart i den här debatten. Arbetsmarknadsministern upprepar ofta att forskningen bör vara fri från de politiska styrmekanismerna, och så hänvisar han till regleringsbreven. Jag har också varit inne på detta i olika sammanhang. Hur ser man till exempel på roll? Vill verkligen arbetsmarknadsministern avhända sig inflytande när det gäller arbetsmiljö och arbetsliv? Här talar man om det nya , och sedan går man stenhårt åt de områdena. Det måste ändå vara tanken när han hänvisar de frågorna till de övriga utbildnings- och forskningsfrågorna. De hamnar väl på . Det tar att bygga upp en bra och riktig forskarmiljö, personalsammansättning, nätverk, kontakter och så vidare. Men allt ska ändå vara till gagn för bättre arbetsförhållanden. Jag hade förväntat mig mer konkreta svar från ministern och en vilja att stödja verksamheten, det vill säga vetskapen om hur man kan utveckla innan man avvecklar. Men tyvärr har de svaren uteblivit. 37 Statsrådet (): Det kommer att gå fort jag ska inte förlänga den här diskussionen så mycket ytterligare. Jag tycker att det har varit en bra, intressant och belysande debatt. Återigen: Det finns ingen ideologisk övermössa placerad på mitt huvud i denna fråga. Det handlar helt enkelt om vilken typ av styrmekanismer vi ska ha för detta. Jag är fullständigt övertygad om att oppositionen hade anklagat mig för att styra den här verksamheten och forskningen i en annan riktning än den som ni bedömer vara den rimliga och riktiga. Jag är inte rätt person att bedöma forskningens innehåll och kvalitet. Jag är inte heller rätt person att göra den styrningen. Jag tycker inte att någon av oss i den här kammaren är det. Vi måste ha möjlighet att få den här forskningen prövad på sina egna villkor, som all annan forskning i , och finansierad därigenom. Jag skulle välkomna om parterna kunde ta ett ökat finansieringsansvar för denna femtedel av forskningen som det nu handlar om, om man gör bedömningen att det är en forskning som man har nytta av och som man skulle vara intresserad av, gärna i institutsform kopplad till något eller flera av universiteten. Jag tycker att det är en trevlig ordning. Det hade varit spännande att se om det hade kunnat komma till stånd. Jag ber att få tacka för den här debatten. Vi återkommer säkert i ärendet. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 38 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar följande ministrar och statsråd välkomna till dagens frågestund: statsrådet , utrikesminister , försvarsminister , finansminister och statsrådet . Utrikesminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområde inom regeringen. Säkerhetsaspekten kring en gasledning i 39 (): Jag vill ställa en fråga till utrikesministern. Den ryska gasledning som planeras i har blivit en stor fråga. Regeringen kommer att ta ställning senare, har man meddelat, bland annat utifrån miljöskäl. Det pågår en omfattande debatt som handlar om säkerhetsfrågorna, både i och i andra länder runt . I den frågan finns, såvitt jag vet, inga skäl för regeringen att vänta med att ta ställning eller att gömma sig av andra skäl. Både svenska säkerhetspolitiska experter, försvarsledningen och Försvarsdepartementets tjänstemän har uttalat stark oro. Stark oro har också uttalats från övriga baltiska länder kring säkerhetsfrågorna. riskerar att återigen bli ett vitalt säkerhetspolitiskt intresse med ökad militär närvaro från vår stormaktsgranne i öster. Vår nye svenske utrikesminister har lyft fram det något förbryllande påståendet att gasledningen inte är någon säkerhetspolitisk fråga. Varför försöker utrikesministern tona ned det faktum att gasledningen kan skapa en delvis ny säkerhetspolitisk situation? Är det verkligen att ta till vara svenska intressen? 40 Utrikesminister (): Den rysktyska gasledningen och konsortiet kommer att inkomma i formell ordning med någon form av ansökan . Jag noterade att de hade en offentlig redovisning av projektet i i går. Jag tror att de ska ha en offentlig redovisning i . Vi har att inom ramen för folkrätten ta ställning till det som vi kan ta ställning till. Vi kan notera att i allt väsentligt kommer den att dras på botten på internationellt vatten på kontinentalsockeln. Vi har att pröva detta både när det gäller rörledningen, som prövas på ett visst sätt, och om det blir någon fast plattform. Det sker enligt lagar och förordningar. Regeringen kan inte, innan myndigheter har uttalat sig om det, uttala någon mening. Det är naturligt att man diskuterar alla omöjliga och möjliga aspekter, inklusive säkerhetspolitiska, på utvecklingen generellt sett i . Jag ser inga tendenser till det som talar om, det vill säga en ökad militär närvaro. 41 (): Den diskussion som har förts är intressant. Många försvars- och säkerhetspolitiska experter talar om att det här är ett vitalt strategiskt intresse för . Man kommer också att ha militär personal och militära resurser i anslutning till bygget och sannolikt också senare för att säkra ledningen. tog några experter upp frågan att man kunde försöka skapa en gemensam organisation för att hantera säkerhetsfrågorna kring gasledningen. Det är den typen av diskussion som jag tycker att det är naturligt för en svensk utrikesminister att ta upp i stället för att tona ned frågan. Vore det inte bättre att ta till vara svenska intressen på det sättet? 42 Utrikesminister (): Vi ska naturligtvis ta ställning till alla aspekter som kan finnas. Vi kommer att se att i förhållande till för några decennier sedan är den militära närvaron dramatiskt mycket mindre, medan den kommersiella närvaron är dramatiskt mycket större. En mycket stor del av den ryska utrikeshandeln går via . Det är en transportled inte minst vad gäller olja. Den är tilltagande betydelsefull både för och för den europeiska ekonomin. tillkommer dessutom detta. Vi kommer naturligtvis att pröva alla miljömässiga, ekonomiska och säkerhetspolitiska aspekter på denna samlade utveckling när materialet föreligger. Åtskilligt av det som säger är sådant som vi inte vet; när vi vet det kan vi pröva det. Då ska vi också redovisa det. Samverkan mellan FM Log och näringslivet 43 (): Jag har en fråga till försvarsministern om Försvarsmaktens logistik, eller FM Log som det har kommit att kallas. Inom Försvarsmakten skapades för , främst genom sammanslagning, en logistikenhet. Försvarsmaktens logistik har till uppgift att stödja Försvarsmakten. En av förutsättningarna var att man skulle kunna jämföra verksamheten med externa leverantörer för att finna rätt verksamhetsform utifrån Försvarsmaktens behov. bedrivs en väldigt stor verksamhet i Försvarsmaktens egen regi som skulle kunna skötas av externa parter effektivare och till lägre kostnad. Jag tror att Försvarsmaktens verksamhet kan renodlas genom att man utnyttjar synergier som finns på militära och civila former av stöd som inte rör den rena kärnan med krigsmateriel etcetera. Det kan handla om förnödenheter liksom olika former av tjänster som inte är kritiska för Försvarsmakten. Det finns många svenska företag, även utanför det som normalt kategoriseras som försvarsindustrin, som har mycket goda förutsättningar att kostnadseffektivt stödja Försvarsmakten inom logistikområdet. Kommer försvarsministern att vidta några åtgärder för att få en större inblandning av näringslivet i Försvarsmaktens logistik? 44 Försvarsminister (): Jag kan bara bekräfta att jag delar frågeställarens uppfattning att det säkert finns en potential för effektiviseringar och förbättringar genom att det militära systemet i ökad utsträckning samverkar med det civila samhället utanför. Vi befinner oss fortfarande i en omställningsfas. Det återstår en hel del att göra. Det återstår också en hel del att göra när det gäller att utveckla FM Log. Jag tror att man ska ha ett öppet sinnelag och ser inga hinder för en sådan utveckling som frågeställaren antyder. 45 (): Det finns synergier som försvarsministern mycket riktigt påpekar. Man kan leverera en produkt eller tjänst som senare kan utvecklas och användas på den civila marknaden på rent civila områden med det stöd och den support som finns. Dessutom kan man få kostnadseffektivitet i det hela. Man kanske kan göra det effektivare och frigöra resurser som kan användas inom försvaret eller på andra områden. Jag hoppas att vi kan se en fortsatt utveckling på det området och att försvarsministern tar det åt det hållet. Ungdomars och studenters situation på bostadsmarknaden 46 (): Jag vill ställa min fråga till ungdomsminister . Man slopar ju nu investerings- och räntebidrag för att bygga bostäder. Det befaras leda till betydligt färre hyresrätter. Det är inte bara vi som befarar det, utan alla inblandade parter inklusive borgerligt styrda kommuner som ser sina planerade bostadsbyggnadsprojekt hotade. Det är ju ungdomar och studenter som är väldigt beroende av att få tag i billiga lägenheter. Man befarar inte bara att det blir färre hyresrätter utan även att hyrorna i de befintliga hyresrätterna kommer att höjas väsentligt. Min fråga är: Hur vill statsrådet, mot bakgrund av detta, underlätta ungdomars och studenters situation på bostadsmarknaden med tanke på de befarade försämringarna? 47 Statsrådet (): Tack för frågan. Jag måste tyvärr ge beskedet att jag ännu inte har diskuterat frågan med den som är ansvarig för bostadspolitiken, vilket gör att jag inte har hunnit tänka ut exakt hur vi ska göra och på vilket sätt de nya reglerna kommer att drabba ungdomar. Jag hörde att i en tidigare frågestund talade om de nya villkoren. Han verkade inte på något sätt vara orolig för att det inte skulle byggas bostäder. Men jag måste erkänna att jag inte är speciellt väl insatt i bostadspolitiken, och kan därför inte ge dig ett konkret svar här om hur detta kan drabba ungdomar. Det är mitt besked. 48 (): Då avvaktar jag svar på den frågan till ett annat tillfälle. Men jag tycker att det är viktigt att notera att det finns ett speciellt ungdoms- och studentperspektiv på denna fråga som är värt att beakta. SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden 49 (): Jag vill ställa min fråga till finansminister . Vårt land kan vara stolt över system för undersökningar av befolkningens levnadsförhållanden, benämnt . I ingår ett tiotal integrerade sektorsundersökningar som sammantagna ger oss en unik och tillförlitlig bild av vår välfärd och dess utveckling . Inom SCB har det fattats ett internt beslut som i praktiken innebär att läggs ned för att bereda plats för ett EU-anpassat men långt mindre ambitiöst så kallat silksystem. Min fråga till finansministern är om ett sådant beslut bör få fattas myndighetsinternt och utan föregående konsekvensanalys med hörande av ULF:s många brukare. 50 Finansminister (): Jag kan bara instämma i det som framhöll här initialt, nämligen att levnadsundersökningarna har varit centrala, inte minst vid det senaste tillfället då vi fick det nya helt unika materialet om ungdomar. Jag tror att det har varit viktigt för att vi ska få en ökad förståelse för hur samhällsförhållandena fungerar. Det vore emellertid fel av mig att utan ordentlig beredning pröva eller kanske ens kommentera ett enskilt myndighetsbeslut. Jag kan säga till att jag kommer att titta på den här frågan. Och vi får kanske möjlighet att återkomma till den. 51 (): Jag är helt nöjd med svaret. Det var just detta som jag ville uppnå, nämligen att detta inte begravs i tysthet. Om det begravs ska det vara en politisk vilja bakom. Och jag utgår från att en sådan politisk vilja inte föreligger. 52 HANS (): Gårdagens Natotoppmöte i har aktualiserat frågan om förhållande till Nato. Inför mötet erbjöd ett närmare samarbete med Nato och att man skulle bli inbjuden som en global partner. Det har bland annat diskuterats att ytterligare ska närma sig Natos internationella snabbinsatsstyrka, Nato Response Force, som tillkommit på initiativ av den förra amerikanska försvarsministern . Den ska bestå av 25 000 soldater som med fem dagars varsel ska kunna sättas in bland annat för att bekämpa terrorism, vilket vi vet kan betyda ganska många olika saker när det är som har definierat begreppet. Utrikesminister har hitintills uttryckt sig positivt till ett svenskt närmande till just Nato. Därför är min fråga till utrikesministern: det långsiktiga syftet med detta fördjupade samarbete ett framtida svenskt medlemskap eller ett samarbete där den svenska alliansfriheten bevaras? 53 Utrikesminister (): Den svenska inställningen är rätt tydligt redovisad i regeringsförklaringen. Vi föreslår inte och kommer inte att förespråka några ändringar i den grundläggande linjen. Däremot har vi ett intresse av ett närmare både praktiskt och politiskt samarbete med Nato. Det praktiska kan ta sig uttryck i det som diskuteras när det gäller flygtransporter. Det sparar pengar, det är bra för , och det ger oss möjlighet att delta i den europeiska styrkan. Vi har också tillsammans med lagt fram ett gemensamt papper där vi vill ha en ökad insyn i och ett ökat deltagande i de politiska diskussionerna i Nato, inte minst när det gäller de insatser till exempel i och i Kosovo som deltar i. Det kommer säkert att bli mer av den varan . 54 HANS (): Jag förstår att man inte genomför ett svenskt Natomedlemskap . Men i gårdagens Studio Ett kunde man höra kollega, försvarsminister , säga att han trodde att skulle vara medlem i Nato . Därför kan jag känna en stor oro över att det närmande som nu förespråkar i själva verket är ett sätt att lägga grunden för ett framtida svenskt medlemskap, och det inger stor oro. 55 Utrikesminister (): Så är det inte. Vi deltar i operationen i därför att vi vill bidra till fred och frihet och statsbyggande där. Vi deltar i operationen i Kosovo därför att vi vill delta i fred, frihet och statsbyggande där. Och det är Natooperationer på samma sätt som vi kan delta i EU-operationer eller FN-operationer som sker med tydliga mandat från . Jag säger att det kan finnas ytterligare sådana operationer som kan tillkomma, oftast med mandat från säkerhetsrådet. Det kan finnas andra behov av praktisk samverkan som den vad gäller flygtransporter. Det är den praktiska inriktning också vad gäller samarbete som gäller i svensk säkerhetspolitik. 56 (): Det är knappt 8 000 värnpliktiga som genomgår militär grundutbildning. Det är svårt för alla som vill att få en plats i utbildningssystemet.