prot · GT09132 · 2006-05-31 00:00:00 — Punkt 2 (Lagförslaget) I skrivelser från () och ytterligare nio ledamöter från , () och ytterligare elva ledamöter från , () och ytterligare nio ledamöter från samt () och ytterligare nio ledamöter från hade yrkats att lagförslaget skulle vila på grund av att lagförslaget innebar sådan begränsning av fri- och rättighet som avses i 2 kap. 12 § regeringsformen. hade i betänkandet anmält att det funnit att bestämmelserna i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen om det särskilda lagstiftningsförfarandet var tillämpligt på lagförslaget. Enligt bestämmelserna i regeringsformen kunde lagförslaget ändå slutligt antas om minst fem sjättedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Om så inte skedde skulle lagförslaget hänvisas till justitieutskottet för att där vila från det datum det anmäldes i kammaren från . Beslutet skulle fattas genom omröstning. Med hänsyn till kravet på fem sjättedels majoritet företogs rösträkning utan föregående uppresning. Votering: 203 för att lagförslaget skulle antas 82 för att lagförslaget skulle vila 1 avstod 63 frånvarande Talmannen konstaterade att mindre än fem sjättedelar av de röstande hade röstat för att lagförslaget skulle antas. Kammaren hade således beslutat att hänvisa lagförslaget till justitieutskottet för att där vila räknat från . Partivis fördelning av rösterna: För att lagförslaget skulle antas:120 s, 43 m, 40 fp För att lagförslaget skulle vila:1 s, 2 m, 1 fp, 24 kd, 23 v, 16 c, 13 mp, 2 - Avstod: 1 s Frånvarande: 22 s, 10 m, 7 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 5 (Parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel) 1. utskottet 2. res. 5 (m) Votering: 165 för utskottet 45 för res. 5 76 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 38 fp, 5 kd, 1 c För res. 5: 45 m Avstod: 1 s, 4 fp, 19 kd, 23 v, 14 c, 13 mp, 2 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 7 c, 4 mp KrU14 Folkbildningsfrågor Punkt 1 (Demokrati, lärande och personlig utveckling syftet med statsbidraget) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 263 för utskottet 24 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 45 m, 42 fp, 23 v, 16 c, 13 mp, 2 - För res. 1: 24 kd Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 5 (Den demografiska utmaningen) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd, c) Votering: 160 för utskottet 127 för res. 7 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v, 13 mp, 2 - För res. 7: 45 m, 42 fp, 24 kd, 16 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 6 (Det livslånga lärandet) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, m, kd, c) Votering: 160 för utskottet 127 för res. 8 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v, 13 mp, 2 - För res. 8: 45 m, 42 fp, 24 kd, 16 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 14 (Kvalitetsarbete) 1. utskottet 2. res. 15 (fp, m, kd, c) Votering: 159 för utskottet 127 för res. 15 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 23 v, 13 mp, 2 - För res. 15: 45 m, 42 fp, 24 kd, 16 c Frånvarande: 23 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § (forts. från 14 §) Radio och tv i allmänhetens tjänst 20072012 (forts. KrU28) 112 (): Det känns roligt att återigen stå här i talarstolen och diskutera radio- och tv-frågor. Det här är tredje gången som jag debatterar dessa frågor i kammaren och trots att jag är relativt ny som ledamot börjar den här debatten kännas bekant. I när borgerlig politik ibland kan vara svår att känna igen är det tryggt att debattera ett ämne där de ideologiska skiljelinjerna är så tydliga. När jag står här i talarstolen kan jag återigen konstatera att vi är många som värnar public service. Det gläder mig att det i , alliansen till trots, finns en bred samsyn över blockgränserna om vad public service är och bör vara . Jag konstaterar att det alltjämt finns två partier som skiljer sig från mängden, två partier som vill göra sig av med den svenska modellen och därmed avveckla public service. kommer dessa två partier att vilja omvandla sina idéer till handling. Detta kan göra mig orolig för framtiden för public service. Mediepolitiken berör oss alla. De beslut som vi fattar i påverkar vad vi ser på tv . Eftersom en genomsnittlig svensk spenderar på mediekonsumtion är det lätt att förstå vilken effekt våra beslut får i människors vardag. Mediepolitiken påverkar också själva kärnan i demokratin. I dagens demokrati spelar medierna en unik roll som förmedlare mellan staten och folket. Medier i allmänhet, och tv i synnerhet, är de viktigaste redskapen i den moderna demokratin. I det fria utbytet av information och idéer har tv:n blivit det naturliga centret. I det moderna medielandskapet är det viktigt att slå vakt om mångfalden. Lika självklart som att det finns kommersiellt reklamfinansierade kanaler är det att de inte räcker till. Vi behöver någonting mer. Vi behöver etermedier som står oberoende, självständiga från både stat och marknad, medier som med ett brett och mångsidigt utbud kan erbjuda ett alternativ till de strömlinjeformade kommersiella kanalerna. Det vi behöver är radio och tv i allmänhetens tjänst. Det svenska medielandskapet har genomgått en fantastisk utveckling . kan jag med glädje konstatera att svenska tv-tittare har ett större utbud av radio och tv . konstaterar jag att fler kanaler inte alltid lett till mer att titta på. Enligt senaste rapport om det svenska tv-utbudet stod nyheter och faktaprogram för av SVT:s samlade produktion. Motsvarande siffra för Kanal var . För var den . På den kommersiella marknaden är nyheter och samhällsprogram inga storsäljare. I ljuset av dagens utveckling kan vi tydligt se att public service är viktigare . Det är viktigt för demokratin. Det är viktigt för att erbjuda en bredd som ingen annan har. Framför allt är public service viktigare än någonsin för att skapa en balans på mediemarknaden. Statistiken talar sitt tydliga språk. Marknaden har inget större intresse av att göra radio och tv i allmänhetens tjänst. Trots detta vill de två största borgerliga partierna att just marknaden ska ta allt större plats i den svenska tv-etern. presenterar det kanske mest långtgående förslaget. De vill sälja public service-bolagen. vill de förändra finansieringsmetoden för public service. I stället för dagens licenssystem ska finansieringen göras tillgänglig för alla i speciella fonder. förslag är naivt och cyniskt. Med fonder fjärmar vi oss så radikalt från public service-tanken att vi kan tala om en radio och tv i allmänhetens tjänst. De internationella erfarenheterna visar dessutom att detta inte är något att sträva efter. I jämförelse framstår syn på public service som nästan måttlig. är det ett drastiskt avsteg från den politik som det råder en sådan bred samsyn om. förslag handlar om att begränsa och minimera public service-bolagens ställning så att fler kommersiella aktörer kan träda fram. förslag kommer att resultera i mycket mindre public service. Ur en demokratisk synpunkt är detta minst sagt problematiskt. Det tål också att sägas något om den moderata retoriken. I en av reservationerna skriver partiet att public service-verksamheten ska stå fri och oberoende från påtryckningar, såväl kommersiella som politiska. vill begränsa och smalna av public service-bolagens verksamhet. talar om frihet men vill införa begränsningar. Det är en form av läpparnas bekännelse som är oerhört populär i moderata kretsar för tillfället. Det är ytterligare ett bevis på att den moderata retoriken inte alltid går hand i hand med politiken. Med ett bifall till de moderata reservationerna här i kammaren skulle vi gå från en folkligt förankrad public service, med både bredd och djup, till en smal television för det som ingen annan vill befatta sig med. Det är en demokratiskt vansklig politik som vill föra. Jag vill också säga några ord om några av de andra reservationerna. Vad gäller textning är vår ambition att alla förstagångssändningar på svenska ska vara textade. I det förra avtalet lade vi ribban på . höjer vi miniminivån . Visar det sig att bolagen klarar mer ska de självklart göra mer. vill vi öka kraven på kvalitet. Procentsatserna är delar i en process, de är steg i riktning mot full textning. Jag vill också säga något om de extra avgifterna för SVT:s sändningar. Självklart tänker jag på den debatt som pågått om ifall SVT får ta ut avgifter av krögare som visar matcher från på storbilds-tv. Vi har från kulturutskottets sida bett regeringen att se över frågan. Det ligger i allas intresse att reglerna blir så tydliga som möjligt. är diskussionen ett tydligt exempel på den frihet som SVT har. Det är tack vare den svenska modellen med fri television som sådana här diskussioner kan äga rum. Våra public service-bolag är centrala för den svenska demokratin. De garanterar mångfalden i den fria debatten och spelar en avgörande roll för att balansera den alltmer kommersialiserade mediemarknaden. Public service-bolagen är också oerhört uppskattade. SVT, SR och UR ligger ständigt i topp i mätningar av allmänhetens förtroende. Trots detta vill de två största borgerliga partierna avveckla public service så som vi känner den . De vill dräpa Bolibompadraken och sälja tv-huset. ser ut att bli sanningens minut för public service. Det är då framtiden för radio och tv i allmänhetens tjänst kommer att avgöras. Skillnaderna är tydliga. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 113 () replik: Jag hade nog behövt de som visades som talartid för att ta upp allt detta, men jag ska inte göra det. Jag trodde plötsligen att jag var förflyttad till kampsportsdebatten med tanke på det försök till vänsterkrok som försökte ge här. Jag tror att garden är klart uppe, så jag ska inte slå tillbaka. Det är märkligt vilka myter som lever. här var det de 700 miljonerna som levde som en myt beträffande studieförbundsanslag. Men hade ju förmågan att ändra sig. är myten att vi vill avveckla public service. Det sade du första gången, och lade du till som vi känner den . Public service vill vi utveckla. Det jag tog upp i mitt anförande var vad public service verkligen handlar om. Det har ju inte med organisation eller bolag att göra. Det är inte det som är det viktiga. Det är inte det som är public service, utan det är innehållet. Vi vill alltså ha fler aktörer som jobbar med public service. Vi har ju . Det glömde du att nämna. Jag fick en ledare från en tidskrift som heter . Man skriver: Public service-företagen behöver en stimulerande konkurrens på det publicistiska området. Det måste finnas arbetsplatser för radio- och tv-journalister även utanför SVT och SR, och deras lön kan mycket väl komma från tv-avgiften. De skriver också att mångfald inte enbart är många kanaler och att på låter man redan en del av tv-licensen gå till programstöd för företag utanför public service-bolagen. Det är ju det här vi vill. Vi vill ha fler kanaler som jobbar med det här, och det kommer att utveckla mycket mer . Jag skulle också vilja ta upp det här med inslagen i och mellan sportprogram. Jag skulle vilja höra, , om uppläsningarna av alla företagsnamnen är reklam eller inte. Är det rimligt att SVT går in på reklammarknaden på det här sättet som bland annat har varit negativt till? 114 () replik: Det var eventuellt bildligt som jag ville ge dig en vänsterkrok. Jag vet inte om du var lite skraj för det eftersom vi brukar ses i styrketräningshallen här i , speciellt på morgnarna. Jag tog upp i mitt anförande att vill avveckla public service-tanken och stifta fonder. Det jag kan läsa i era förslag är att ni bland annat ska sälja ut tv-huset och bilda de här fonderna. Ni ska också sälja en del bolag för att finansiera verksamheten. Hur ni vill göra det förklarar ni aldrig riktigt ingående. Min tolkning är att ni ska sälja ut public service-företagen och att ni vill att anställda tar över verksamheten. Därför har jag lite funderingar kring Kollmats syn på hur programmen ska sändas ut. Är det i de kommersiella reklamfinansierade kanalerna som tv-tablåerna ska finnas ? Jag tycker att jag har ganska starka skäl för min analys när jag läser er motion och er reservation i de här delarna. Ni säger också att ni vill bredda möjligheten för fler programbolag att ta del av marknaden. Men det är faktiskt så att SVT ökar inköpen av sina produktioner men med en bibehållen public service-kvalitet. 115 () replik: För det första noterar jag att jag inte fick något svar när det gäller reklam och sponsring. För det andra vill vi inte avveckla public service-tanken. Vi vill avveckla bolagen som de ser ut . Vi vill utveckla public service. Jag hoppas att du kan ta till dig detta, . En annan fråga som jag vill ta upp gäller de hörselskadade. Det är uppenbart att ni inte är särskilt intresserade av att utveckla möjligheterna för dem att ytterligare ta del av till exempel SVT:s och radions program. Jag undrar: Vad är det som gör att det är mycket mer spännande med en massa nya kanaler och liknande än att ge alla hörselskadade möjlighet att ta del av de program som finns? Det har de inte . Tv går ut med en stor reklamkampanj om en fri tv. Ja, för många hörselskadade är det fritt från tv:s program, för de kan inte ta del av dem. Det gäller även radion. De hörselskadade hör inte idrottsreferaten, för ett par mickar har placerats utmed sidlinjen också för att allt publikbrus och liknande ska komma med. De har inte en chans att höra. Det här tycker jag är så märkligt. Likadant är det med direkttextning. Utskottsmajoriteten skriver att så snart det är möjligt ska man öka textningen. Men det är ju möjligt . Det finns direkttextning på Rapport och Aktuellt till exempel. Texten kommer lite efter, men den kommer. Det måste ju vara fråga om prioritering, uppenbart, att det är viktigare med andra delar än att ge så många som möjligt möjlighet att ta del av programmen. Det jag undrar är: Vad är det som är så mycket viktigare än att få med de hörselskadade? 116 () replik: Det är mycket riktigt att jag missade din reklamfråga i mitt förra inlägg. Det var inte med vilje som jag missade den, utan jag hade glömt att anteckna den, för jag vill givetvis ge dig svar på de frågor som du ställer här, . När det gäller reklam och sponsring vid till exempel idrottsevenemang och andra offentliga evenemang där SVT är med som arrangör sades det för att om vi inte införde detta var det svårt att få en bredd i tv. Vi tycker att sportevenemang är en viktig del av SVT:s utbud. Det är i allmänhetens intresse att även få se och följa sportprogram. Därför valde man vid det här tillfället att införa reklam och sponsring på tv-kanalerna. Vi tycker att det är viktigt att svenska folket har möjlighet att följa även idrottsevenemang. Man ska inte vara beroende av de kommersiella kanalerna och betalkanalerna för att kunna ta del av de sportevenemang som är riktade till allmänheten. När det gäller frågan om hörselskadade är vi givetvis lika angelägna som . Det skriver vi också i utskottets betänkande. Jag tycker att du svarade lite dåligt på frågan vad fonderna innebär för svenska folket när ni säljer ut public service-bolagen. 117 () replik: framhöll i sitt huvudanförande att han är väldigt oroad för framtiden för public service. Jag skulle vilja att du lite grann vidareutvecklar det. Vi ska ju nu fatta ett beslut som sträcker sig över två val. Ändå darrar du som ett asplöv inför . Vi har en kulturminister som också går ut och säger att frågan om public service kommer att bli en valfråga. Jag tycker att vi eliminerar det när vi voterar om vi fattar beslut i den frågan. Jag skulle alltså vilja höra lite mer om det. talade inledningsvis om att man skulle höja ambitionsnivån när det gäller funktionshindrade. Jag lyfte i mitt anförande fram textningen väldigt mycket. Som jag ser det har vi valt fel ord när vi skriver förstagångssända svenska tv-program i stället för svenskspråkiga förstasändningar. Jag efterlyser vad Socialdemokraterna säger i den frågan. Jag är oerhört ledsen att kulturministern inte kunde stanna . Jag vet att han gärna hade svarat på den här frågan. Om de är ärliga på departementet så är de lika oroliga som jag i fråga om denna skrivning. 118 () replik: Det är alltid trevligt att debattera dessa frågor med dig, . Jag känner att vi har en samsyn i många av dessa frågor. Jag är oroad därför att det finns en så kallad allians som försöker göra anspråk på makten i . Och vid ett flertal olika tillfällen har vi sett att har vikit sig. Senast handlade det om kärnkraftsfrågan. har det varit andra frågor där har vacklat och ändrat ståndpunkt. Därför tycker jag att man kan vara lite oroad ifall olyckan skulle vara framme och det blir en borgerlig regering. Vad händer i de förhandlingar som ni i så fall ska ha tillsammans, vilket jag inte hoppas kommer att ske? När det gäller textningen är vi oroade, speciellt över det som gäller svenskt ursprung. Det man kan säga är att vi beträffande grundprinciperna säger att det ska vara en tv som är till för alla. Detta inbegriper även dem som har handikapp. Jag tycker att SVT och Utbildningsradion bör lyssna på detta också och att man tar ett större ansvar. Vår ambition är att av programmen ska vara textade. I betänkandet har vi bland annat sagt att SVT ska komma med en plan inför avtalet när det gäller mål och måluppfyllelse. 119 () replik: Jag håller med om att vi har en samsyn när det gäller public service. Sedan har jag också den åsikten att uppgörelser är till för att hållas. Dessa minuter räcker inte till en kärnkraftsdebatt, men jag kan tala om att vid er kongress sade att någon reaktor inte kommer att stängas under nästa mandatperiod. Och det kanske vi känner som ett litet svek mot den överenskommelse som vi har. Det känns bra att även är oroad för detta med sändningarna och talar om svenskt ursprung. Då kommer vi antagligen gemensamt att bevaka vad som kommer att hända. Vi har i detta tillstånd sagt att vi ska ha en avstämningsperiod då vi kan ta upp frågan igen. Och vi har också möjlighet att genom motioner lyfta fram frågan. Det är mycket troligt att det från kommer en motion om detta . Jag har ytterligare en fråga. I det betänkande som vi behandlade och som handlar om folkbildningen talade vi en hel del om den digitala tekniken och att det ska ske utbildning. Det är en utbildning som kanske inte bara folkbildningen kommer att klara av. Även Utbildningsradion kan i stor utsträckning bli involverad. Då kommer det att innebära en hel del kostnader för Utbildningsradion. har därför väckt en motion om att vi anser att Utbildningsradion bör ha möjligheter att söka extra anslag om man ska involveras i detta för att det inte ska påverka övriga utbildningsprogram på ett negativt sätt. Jag skulle vilja höra tankar om den frågeställningen. 120 () replik: UR är mycket viktig i dagens samhälle. Precis som du säger, , har man en viktig uppgift när det gäller folkbildningen. Man når ut till stora delar av landet nästan hela landet. Det är också viktigt att UR är fritt när man gör program så att man upplevs som oberoende, så att det inte är något kommersiellt bolag som ska gå in och göra dem. Det är kärnan i folkbildningen. I din motion tar du upp att det ska tillföras medel för utveckling av lärarkompetens och så vidare, om jag kommer ihåg rätt. Detta kan ibland upplevas som att de som lägger upp utbildningarna för lärare och andra får en mycket större inverkan på UR:s utbud. Därmed blir man också mer beroende. 121 () replik: Valdebatten har börjat. Och det hjälper inte, som sade, att vi gång på gång säger att vi inte vill avveckla public service. Kan vi nu från denna talarstol få höra säga att inte vill avveckla public service? Jag hoppas att jag inte ska få höra igen att vill det. Det är ju precis tvärtom. Till skillnad från vill vi utveckla public service. Public service betyder allmän tjänst. Och det som vi vill ta fram är precis det som är den allmänna tjänsten, det som inte finns på ett bra sätt någon annanstans, nämligen kultur, debatter, föredrag och så vidare på minoritetsspråk. Det är en utveckling av public service. Det är ingen avveckling. Däremot tycker vi kanske inte att public service ska visa program som eller dyra sportsändningar som gör att man inte kan ha den kultursatsning som man vill. SVT säger själv att man med stora sportevenemang får avstå från kulturen. Detta är alltså en utveckling. Men såvitt jag förstår är public service för dig, , allting som sänds . Det är en alldeles egen definition av public service. Och den är nog Socialdemokraterna ensamma om. Public service är inte allt egentligen. Jag skulle också vilja ställa en fråga. Blir det en datorskatt? när man över huvud taget inte behöver använda sig av tv-apparaten utan kan se tv-sändningar på andra sätt, kommer då de människor som ser tv-sändningar via mobilen eller via datorn att beskattas? Kommer det att ske eller inte? 122 () replik: Det är ganska skönt att stå här. Man ser nämligen tydligt skiljelinjen mellan vår politik tillsammans med , , och er politik. Den är milsvid. Hur det är med vill jag inte uttala mig om de har ju lite olika syn på hur public service ska finansieras och hur det ska vara . Jag kan inte förstå att du reagerar så mycket mot att jag säger att ni ska avveckla public service. Man kan tydligt läsa förslagen i era reservationer. Bland annat vill ni att detta ska läggas in i statsbudgeten, vad detta nu har för påverkan när man kan gå in och styra dessa olika saker från politiskt håll. Tanken om oberoende tycker jag då försvinner från public service. Ni säger också precis vad SVT ska göra. Ni är alltså för mer detaljstyrning. Detta pekar mot en statstelevision. Ni pekar på att man ska sända gudstjänster. Ni pekar på vem som ska sända klassisk musik och var. Ni säger att det bara ska finnas till exempel kvalificerade kommenterande program, nyheter, program på minoritetsspråk, svensk teater och program från de nationella institutionerna när det gäller kultur. Jag tycker att din fråga är ganska märklig. 123 () replik: Att avveckla public service är att ta bort just de som vi säger ska finnas. Vi säger faktiskt det. Jag skulle vilja ha en definition. Vad är din definition på public service? Är det allt som finns nu? Vi säger med den internationella definition som finns kring public service att det är det som är speciella typer av program. Vi har tydligen olika uppfattningar kring detta. Men säg inte att vi avvecklar public service! Vi satsar faktiskt på public service. Vi satsar också på, vilket står i vår reservation, att vi ska ha en oberoende public service-radio. Har vi reklam i public service, tycker du? Är det bra med reklam i public service? Kan man sända 250 gånger under utan att det är reklam, eller hittar man något annat ord för detta? Jag har en känsla av att man talar för den fria oberoende radion utan reklam. Jag vill ha reda på om du anser att det är reklam eller inte i den fråga som vi har där. Jag fick inget svar om nya skatter, om man i fortsättningen kommer att ta ut nya avgifter om man sänder via dator eller telefon. Jag skulle väldigt gärna vilja ha reda på om det kommer att bli på det viset. 124 () replik: Jag är fortfarande lite fundersam över att du inte tycker att man avvecklar public service. Ni inför ett helt annat begrepp, något som mer liknar en statstelevision, där ni pekar på precis vad SVT ska sända. Ni begränsar deras möjligheter. Ni säger bland annat i motionen att det ska bli smalare och vassare. Jag skulle vilja ta ett exempel. När jag gick i skolan, och jag tror också när du gick i skolan, hade man en liten pennvässare till sin blyertspenna. När man vässade och vässade den blev den smalare och smalare. Den blev vassare också, och man kunde lätt sticka sig på fingret. gick den av.