prot · GT09142 · 2006-06-15 00:00:00 — Vi säger att det är viktigt med mer pengar till samlingslokaler och har också i vår budget 21 miljoner mer. En utredning tog ju fram riktlinjer , och vi anser att huvuddragen i utredningens förslag bör genomföras. Det skulle innebära att många insatser kommer att göras för ungdomar och att bidraget till att handikappanpassa samlingslokalerna kommer att öka. Det är ett led i att stärka folkrörelsen. 159 (): Innan jag börjar mitt anförande vill jag tacka för den tid jag varit i kulturutskottet. Jag vill tacka alla kamrater som har berikat med sina erfarenheter. Tack också till talmannen och kansliet! har vi en debatt angående folkrörelsefrågor. Det är en väldigt viktig debatt, tycker jag, efter kampsporterna. Det är ett ämne som ligger mig mycket varmt om hjärtat. När jag står här kan jag konstatera att det råder en bred samsyn om den ideella sektorns betydelse. Som företrädare för ett parti med starka folkrörelsetraditioner känns det speciellt bra. De svenska folkrörelserna har spelat en viktig roll i vår demokratis utveckling. Det är i folkrörelsernas engagemang som de demokratiska principerna låtits slå rot och utvecklas. Ett starkt föreningsliv ger nämligen människor möjligheter till inflytande och delaktighet. Delaktiga människor är aktiva medborgare, och aktiva människor är demokratins kärna. Stödet till den ideella sektorn är enormt. Det sprider sig över alla politikområden och omfattar alla nivåer i samhället. När Statskontoret räknade uppgick de statliga bidragen till ideella organisationer till nästan . Räknar vi också det kommunala stödet och landstingsstödet kommer vi upp till ca . Då inser man vilken betydelse den ideella sektorn har för hela det svenska samhället. Vi vill att folkrörelser och alla ideella organisationer ska få de bästa förutsättningarna att växa och utvecklas. Därför instiftade vi folkrörelsepolitiken som ett eget politikområde 2001. Vi gjorde det för att garantera alla människor möjligheten att bilda och engagera sig i olika folkrörelser och föreningar. Vi gjorde det för att lyfta upp organisationernas roll för den demokratiska infrastrukturen. Vi gjorde det för att visa vårt engagemang för våra svenska folkrörelser och det arbete som dessa gör. Jag skulle vilja prata om några av de borgerliga reservationerna. Folkrörelsepolitikens mål är att ge människor möjligheter att organisera sig själva. Vi har ett sådant mål därför att vi vet vilka mervärden medborgares frivilliga engagemang skapar i samhället. Målet är ett uttryck för insikten att hela gynnas av ett aktivt föreningsliv. Det ska erkännas att den ideella sektorn inte alltid fått det erkännande den förtjänat. har det kanske funnits en inställning att den ideella sektorn enbart skulle ses som ett komplement till det offentliga. Så är inte fallet . finns det en förståelse för att människor som känner sig delaktiga också kan vara de bästa aktörerna. Vi vill att den ideella sektorn ska vara en part till det offentliga. Därför lägger vi ned mycket tid på dialog och samverkan. Folkrörelseforum, som startades , är specifikt avsett för det ändamålet. är vi väldigt måna om att undvika en situation där den ideella sektorn tar över ansvar för det offentliga. Det får aldrig bli en utveckling där människor blir utlämnade till endast den ideella sektorn. Det är just denna utveckling jag ser framför mig när jag läser de borgerliga reservationerna. Att skriva om målet för den generella folkrörelsepolitiken eller införa system där den ideella sektorn tecknar avtal med staten ser jag som steg i fel riktning. Det är steg mot en uppdelning av det offentligas ansvar som vi socialdemokrater inte strävar efter. vill vi ändå se över hur relationen mellan det offentliga och den ideella sektorn fungerar. tittar just nu på de generella principerna för bidragsgivningen. Arbetet med att skapa de bästa förutsättningarna för våra ideella organisationer pågår. Jag vill också säga lite om forskningen om den ideella sektorn. har ett uttalat mandat att lämna förslag på hur forskningen om folkrörelserna kan utvecklas. Jag liksom flera andra ser behovet av bra forskning på området. Jag ser mycket fram emot de förslag som utredningen kommer att presentera. Vad gäller rekrytering av ledare är det viktigt att skapa enkla och tydliga regler för ideella organisationer, framför allt när det gäller ekonomin. har tittat närmare på skattereglerna för idrottsföreningar och föreslagit att regelverket både förtydligas och förenklas ett regelverk som kan gälla även ideella organisationer. Den ideella sektorns betydelse för vår svenska demokrati är enorm. Den ideella sektorn har vitaliserat och upprätthållit demokratin. Den har sett till att abstrakta principer som våra fri- och rättigheter blivit påtagliga inslag i människornas vardag. Det är en tradition som vi alla vill bevara för framtiden. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärende som slutdebatterats LU33 Konsumentpolitikens mål och inriktning Punkt 11 (Konsumenträtt inom offentlig verksamhet) 1. utskottet 2. res. 12 (m, fp, kd, c) Votering: Omröstningen skulle avgöras genom namnupprop. Tredje vice talmannen uppmanade () och () att fungera som kontrollanter vid rösträkningen. 135 för utskottet 139 för res. 12 75 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 21 v, 1 - För res. 12: 45 m, 39 fp, 26 kd, 15 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 31 s, 10 m, 9 fp, 7 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Punkt 1 (Principiella och övergripande frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 5 () 1. utskottet 2. res. 5 (m, fp, kd, c) Votering: Kammaren biföll res. 5 genom uppresning. Punkt 19 (Reklam riktad till barn) 1. utskottet 2. res. 20 (kd, c) 3. res. 21 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 28 (Behörighetskrav för ) 1. utskottet 2. res. 32 (m, fp, c) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU33 Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter 5 (Arvodesavdrag) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 8 (Riksdagsordningen) Under denna punkt fanns endast utskottets förslag. Förslaget avsåg en ändring i riksdagsordningen. Av förslaget framgick att ändringen önskades bli genomförd med ett enda beslut. För bifall därtill krävdes, i enlighet med 8 kap. 16 § andra meningen regeringsformen, att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslutet fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. Votering: Omröstningen skulle avgöras genom namnupprop. Tredje vice talmannen uppmanade () och () att fungera som kontrollanter vid rösträkningen. 281 för bifall 1 för avslag 67 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hade röstat för bifall. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall:120 s, 45 m, 39 fp, 26 kd, 21 v, 15 c, 13 mp, 2 - För avslag:1 s Frånvarande:23 s, 10 m, 9 fp, 7 kd, 7 v, 7c, 4 mp Punkt 11 (Nytt system för att bestämma riksdagsarvodet) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU38 Vissa skattefrågor rörande statsråden biföll utskottets förslag. KU34 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen biföll utskottets förslag. KU39 Ekonomiadministrativ lag för myndigheter Kammaren biföll utskottets förslag. KU41 Uppskov till 2006/med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll utskottets förslag. KrU29 Tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher Punkt 1 (Såvitt avser avslag på propositionen) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 2 i denna del (v) och mot. 1 (m) Votering: Omröstningen skulle avgöras genom namnupprop. Tredje vice talmannen uppmanade () och () att fungera som kontrollanter vid rösträkningen. 184 för utskottet 44 för res. 2 och mot. 53 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 34 fp, 19 kd, 11 c, 2 mp, 1 - För res. 1: 18 m, 20 v, 5 mp, 1 - Avstod: 4 s, 27 m, 5 fp, 6 kd, 1 v, 4 c, 6 mp Frånvarande: 23 s, 10 m, 9 fp, 8 kd, 7 v, 7 c, 4 mp Punkt 1 (i övrigt) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 i denna del (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 2 (Professionell boxning) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2 (m) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 5 (kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 3 (Förutsättningar för att få tillstånd) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2 (kd) 3. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 13 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 4 (fp, kd, c) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 8 (Befrielse från tillståndsplikt) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 1 (kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 9 (Befrielse från ansökningsavgift) Yrkanden: 1. utskottet 2. mot. 4 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 13 (Kampsportens betydelse) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 34 (kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU24 Folkrörelsefrågor och allmänna samlingslokaler Punkt 2 (Spelregler för den ideella sektorn) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 5 (Ledare och funktionärer i den ideella sektorn) 1. utskottet 2. res. 6 (c, kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 6 (Volontärbyrån) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Pris- och löneomräkningsfrågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU27 Pris- och löneomräkningsfrågor. 160 (): Från början var det inte tänkt att jag skulle delta i den här debatten, men då hörde jag plötsligt rykten på stan. Det var nämligen så att B-alliansen i kammaren hade behagat samla kultursfären i landet till ett litet möte. Där hörde jag att det spreds ett rykte om att skulle ha släppt kravet på en pris- och löneomräkning på anslaget för bland annat de fria grupperna. Så det jag vill göra, fru talman, är helt enkelt att klargöra ställningstagande i den här frågan så att det inte råder några som helst tveksamheter kring var står. Förvisso kan de läskunniga ta del av särskilda yttrande på s. 15 i utskottets betänkande om pris- och löneomräkningsfrågor och där också ta del av att har den uppfattning som vi har haft , nämligen, fru talman, att vi vill ha en ordning där fria grupper, den fria scenkonsten ska få en uppräkning med PLO, en pris- och löneomräkningsuppräkning. Vi går så pass långt att vi också talar om att vi i förlängningen vill att hela kulturområdet som inte har någon pris- och löneomräkning faktiskt ska få det. Det gäller bland annat viktiga områden som men inte minst det som vi håller på att inrätta efter en överenskommelse mellan , och den socialdemokratiska regeringen, nämligen Dansalliansen som väcks till liv och kommer att börja verka från och med . Så för oss är de här frågorna otroligt viktiga. För det vi har sett tillbaka i tiden är en ohållbar situation för den fria scenkonsten i synnerhet, fru talman, för här handlar det om att den fria scenkonsten inte har de medel som behövs. , under förra mandatperioden, presenterades en utredning som hade gjort på uppdrag av . Där kunde vi se att det fattades i runda slängar i anslaget till den fria scenkonsten. Det är pengar som just är en urgröpning av att anslaget tillbaka i tiden inte har ökat i den omfattning som priser och löner har ökat. I praktiken har det inneburit att anslaget för enskilda grupper, enskilda utövare, inte har ökat i den omfattning som de faktiskt skulle behöva för att kunna täcka de kostnader som finns på området. En av de riktigt stora bovarna i det här avseendet är just pris- och löneomräkningen. Så därför har pris- och löneomräkningen en väldigt viktig del att fylla upp och också en väldigt stor betydelse i det här anslaget. Vad är det som har hänt nu då? Jo, utskottet har fått en väldigt bra skrivning som ställer sig bakom, nämligen att utskottet nu är positivt till pris- och löneomräkning. För utskottet säger, fru talman, på s. 12: Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att de fria grupperna kan ges bättre förutsättningar att verka, och en viktig sådan förutsättning är att uppnådda anslagsnivåer inte urholkas av att anslaget inte pris- och löneomräknas. Så den här överenskommelsen tycker vi i är väldigt bra. Framför allt tar också utskottet för givet och förutsätter att regeringen, i det sammanhanget där nu har tillsatt en utredning där man ser över förhållandena mellan verksamhetsbidrag och projektbidrag, kommer att lyfta upp frågan. I det sammanhanget har vi inte ansett oss nödgade att behöva reservera oss i frågan. Vi har nöjt oss med att utskottet har fått en så pass stark och tydlig skrivning. För det är viktigt att hela utskottet och inte ensamt ställer de här kraven och också förutsätter att regeringen kommer att agera och se till så att den här utredningen som håller på att arbeta faktiskt också ser över frågan om pris- och löneomräkning. Så, fru talman, med det här vill jag bara att det inte ska råda någon som helst tvekan om vad vill och arbetar för i den här frågan. Vi vill helt enkelt ha en lösning på finansieringen inom den fria scenkonsten. Som alla i den här kammaren känner till har som enskilt parti också lagt fram förslag och konkreta yrkanden, inte minst under de budgetförhandlingar som vi har bedrivit med regeringen om en anslagsnivåökning för att komma upp i nivå. För vi tycker fortfarande att den fria scenkonsten är underfinansierad. Vi instämmer i den utredning som gjorde. Vi måste alltså komma upp i en nivåhöjning på ungefär 60 miljoner. Därefter kan vi fortsätta med tilldelningen för att ytterligare få upp anslagen i nivå. Ytterst är det ju så att när vi från , från regeringen och från ställer krav på att den fria scenkonsten ska uppfylla de kollektivavtal som finns både inom teaterområdet och inom dansområdet så kan inte grupperna uppfylla dessa kollektivavtal om inte pengarna också flyter in från staten, från kommunerna och från landstingen. Här blir det ytterst viktigt att inte vi från statens sida sviker. Har vi en gång ställt krav på att de fria grupperna koreograferna, dansarna, skådespelarna, regissörerna och så vidare inom den fria scenkonsten inte ska tvingas arbeta som de uppbär a-kassa måste vi också se till att de kan finansiera det arbete som läggs ned. står bakom det särskilda yttrandet. Jag yrkar så klart bifall till förslaget i det föreliggande betänkandet. I övrigt vill jag också passa på att önska hela kulturutskottet en glad sommar eftersom det här är min sista debatt som representant för utskottet. 161 (): Jag höll på att säga att jag ber om ursäkt för att jag går upp i talarstolen igen. Jag lovade ju att det var mitt sista anförande tidigare, men sedan händer det saker som man inte är riktigt förberedd på. Den höst vi hade i kulturutskottet var ur kultursynpunkt inte särskilt rolig eftersom vi ägnade oss åt hyressättning av fastigheter, pris- och löneomräkning, produktivitetsavdrag och pensioner. Det finns ju annat som man hellre vill ägna sig åt än just de här ekonomiska teknikaliteterna. När det gäller pris- och löneomräkningen fick vi dock en väldigt fin utredning av alldeles utmärkt. Vi har fått goda genomgångar även på de andra delarna här. Det var väldigt intressant att nu höra gå upp och prata i för ett särskilt yttrande när han hade kunnat tala för en reservation om att gå fram med ett tillkännagivande till regeringen. Det är väl rimligen så att ett tillkännagivande i det här sammanhanget är starkare än ett särskilt yttrande, även om det pågår en utredning inom . I så fall hade de ju fått en signal, om hade stött den här reservationen, om att majoritet faktiskt går på den här linjen. Det vet vi egentligen inte . Det var ett läge i utskottet då det såg ut som om vi skulle få fram en majoritet som gick emot Socialdemokraterna, alltså regeringsförslaget, men sedan hände någonting mellan två sammanträden som gjorde att det blev ett särskilt yttrande i stället för ett tillkännagivande. För att riktigt markera detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservationen i det här betänkandet. 162 () replik: Den som föranlett mig att gå upp i det här ärendet är faktiskt . Det jag fick höra var nämligen att det var just kulturutskottets ordförande som på detta möte med den borgerliga alliansen förklarade att hade släppt sitt krav på att också i fortsättningen begära pris- och löneomräkning inom kulturområdet. Jag vill ta avstånd från den bilden och faktiskt också visa vad som står i betänkandet. Vad var det då som hände, fru talman? Självfallet gick vi till våra allianskamrater och diskuterade hur vi skulle kunna lösa det här. Som alla förstår har vi ett samarbete på vår kant och ingår inte i någon allians, och det här var den allra bästa skrivning vi kunde få till. Om sedan ser vad vi faktiskt säger och vad den borgerliga reservationen säger kan han i stort sett konstatera att det som ni vill ha ett tillkännagivande om fortsätter vi att kräva. har faktiskt även den socialdemokratiska gruppen i utskottet ställt sig bakom exakt samma krav. Man ställer sig i detta betänkande bakom att pris- och löneomräkningen är en viktig fråga som måste till och som också måste lösas. Men förhoppningsvis kan vi genom de kontakter som både vi och s-gruppen har med regeringen vilket ju tyvärr inte ni i den borgerliga alliansen har ha de underhandskontakterna själva. Det är alltså ett tydligt ställningstagande, , från utskottets sida. 163 () replik: Jag bara noterar, och det kan vem som helst göra som läser betänkandet, att ett tillkännagivande mig veterligt alltid har varit oerhört mycket starkare än ett särskilt yttrande. Det trodde jag att det var även i vokabulär. Men det är möjligt att det är någon annan tankegång bakom det hela. Om man nu fick med sig socialdemokratin på detta kan jag inte förstå varför inte hela utskottet kunde ha enats om ett tillkännagivande. Det hade ju varit mycket bättre och oerhört starkt att ha sex partier fortfarande har ju beklagligtvis valt att avstå från att vara med i kulturutskottet som ställde upp på detta tillkännagivande. Det hade också varit starkare med tanke på att vi de facto inte vet vad vi har för regering detta år. 164 () replik: Givetvis skulle det ha varit både enklare och tydligare för oss alla om ett helt utskott hade ställt sig bakom ett gemensamt uttalande. Det kan jag hålla med om. Det jag blev väldigt upprörd över, och det som också har föranlett att jag över huvud taget har tagit upp detta, är dock att kulturutskottets ordförande går ut och påstår att har släppt ett krav. Vad står det i särskilda yttrande, ? Står det att har släppt sitt krav? Nej, tvärtom står det att vill ha en pris- och löneomräkning inom hela kulturområdet och inte enbart inom de få delar som ni i den borgerliga alliansen tar upp. Det tycker jag är oerhört tydligt. Att vi sedan inte når ända fram beror såklart på olika saker. För del handlar det om att vi på grund av vår storlek och styrka inte förmår påverka i lika stor utsträckning som vi hade önskat. Men det är ju så demokratin ser ut, och då får vi ge och ta. har vi gjort detta. står fortfarande bakom sina egna krav, men det vi har kunnat komma överens om är åtminstone att till och med Socialdemokraterna nu i ett utskottsbetänkande tillsammans med oss och förhoppningsvis också vad jag förstår med stöd av ställer sig bakom ett krav på att frågan ska lösas där man tydligt uttalar att pris- och löneomräkningen är en viktig förutsättning för den fria scenkonstens ekonomi. 165 () replik: Mycket kort: Det gäller att veta vad man hittar för allianskamrater i olika ärenden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Bild och form samt konsthantverk Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU31 Bild och form samt konsthantverk. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Uppskov med behandlingen av ärenden Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2005/06:AU12 Uppskov med behandlingen av ärenden. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Uppskov med behandlingen av visst ärende Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU42 Uppskov med behandlingen av visst ärende. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 20 § sanktionssystem m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU25 sanktionssystem m.m. (prop. 2005/06:182). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 21 § Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU31 Strategiska utmaningar En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126). 166 (): Det ärende som kammaren strax ska debattera handlar om hållbar utveckling. Utgångspunkten är en skrivelse som regeringen lämnat till i frågan. första nationella strategi för hållbar utveckling lämnades till 2002. Det var ett steg i arbetet att hålla samman de tre dimensionerna i begreppet hållbar utveckling. De tre dimensionerna är den ekonomiska utvecklingen, den sociala utvecklingen och den miljömässiga utvecklingen. Strategin då hade två syften, dels att uppfylla det internationella åtagandet att presentera en strategi inför i , dels att redovisa planerna på hållbarhetsarbetet i . Regeringen har reviderat strategin och redovisat den för i en skrivelse. Den skrivelse som ska behandlas är alltså en vidareutveckling av den strategi som presenterades 2004. Den tar sin utgångspunkt i en vision för hållbar utveckling i ett längre perspektiv. För att kunna följa utvecklingen presenterar regeringen en uppsättning indikatorer i skrivelsen. Tolv stycken ska vara huvudindikatorer, och med hjälp av dessa ska man kunna mäta utvecklingen och se hur den blir framöver. Vidare lyfter regeringen fram fyra områden som kommer att stå i fokus den kommande mandatperioden inom området hållbar utveckling. 1.Bygga samhället hållbart, det vill säga goda levnadsvillkor genom fysisk planering, regional utveckling, infrastruktursatningar och utveckling av boende- och stadsmiljöer. 2.Stimulera en god hälsa på lika villkor, det vill säga att skapa förutsättningar för en god hälsa för alla, oavsett kön, etnisk tillhörighet, social eller kulturell bakgrund, sexuell läggning, ålder eller funktionshinder. 3.Möta den demografiska utmaningen, det vill säga åtgärder inom ett flertal politikområden för att klara den demografiska utmaningen i dess ekonomiska och sociala dimensioner. 4.Främja en hållbar tillväxt, det vill säga att tillväxten drivs av dynamiska marknader, en stark välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik. Utskottet har också behandlat två följdmotioner till skrivelsen och ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden. Dessa har utmynnat i tre stycken reservationer.