prot · GU0945 · 2006-12-21 00:00:00 — Jag tycker att det är väldigt småttigt av att klaga på den lilla indragning som har gjort. föreslog neddragningar på 583 miljoner på detta område. tog exempelvis bort hela anslaget till , drog ned anslaget till med 40 miljoner, tog bort hela anslaget till den nya förvaltningspolitiska myndigheten på 47 miljoner, drog ned anslaget till med 5 miljoner, anslaget till med 10 miljoner och anslaget till Statskontoret med 10 miljoner. Det är möjligt att hade mycket bättre skäl för detta då. Men finns inte något av de här förslagen med i regeringens politik, utan det är till och med så att man har ökat anslagen mot . Jag vill ställa ungefär samma fråga som jag ställde till men ändå något mer tillspetsad, eftersom jag tycker att har kort minne. 16 () replik: Det är bra att har gott minne. Hon är alltid väldigt flink med att söka i tidigare debattprotokoll. Det uppskattar jag. Det ger spänst åt en sådan här debatt. Jag tycker inte att det är småttigt att ifrågasätta indragning på eller . Jag ifrågasätter inte storleken. När det gäller hade vi större minskningar i budget , precis som nämner. Jag ifrågasätter motivet, att man motiverar det med att man är opinionsbildande. Då var vårt förslag att man ska slå ihop med , och vi kommer att fortsätta att driva det. Jag tror att det blir en bättre fungerande helhet. 17 () replik: Jag uttalade mig inte om motivet, utan det gällde just de indragna pengarna. Jag hänvisade till att ansåg att man här utan vidare kunde göra indragningar på utan att det skulle påverka någonting. Jag tycker ändå att det är ett friskhetstecken att man nu funderar lite mer på hur det behöver se ut i den statliga förvaltningen och på vilket sätt man ska göra effektiviseringar i stället för att bara rakt av påstå att det går så bra att dra ned här utan någon större eftertanke. 18 () replik: Tolka det gärna som ett friskhetstecken från . Jag tycker också att man ska tolka gårdagens prognos från som ett friskhetstecken för svensk ekonomi och för regeringens ekonomiska politik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 12 § Allmänna bidrag till kommuner Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2006/07:1 delvis). 19 PER ÅSLING (c): Låt mig göra några konklusioner men även gå igenom status avseende utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom verksamheter. Verktyget att nå målet är framför allt anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det torde råda politisk enighet om att en god ekonomi i kommunsektorn är avgörande för välfärden. Den kommunala ekonomin har utvecklats positivt . redovisade kommunsektorn som helhet ett resultat före extraordinära poster på . Jag tror att det är en relevant bedömning att resultatet bör ligga på ungefär denna nivå för att konsolidera ekonomin, det vill säga uppfylla kommunlagens krav på god ekonomisk hushållning. Det innebär att kostnaden för bland annat reinvesteringar och pensionsåtaganden som uppstår till följd av dagens konsumtion av kommunala tjänster inte kommer att belasta kommande generationer. Det är därför viktigt att kommunerna och landstingen långsiktigt kan behålla en tillräckligt hög resultatnivå. I det här sammanhanget är det också angeläget att poängtera att arbetet i kommuner och landsting med att utforma mål och riktlinjer för vad som är god ekonomisk hushållning ska fortsätta. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivåer inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen statens bidrag till kommuner och landsting men också bidrag och avgifter till systemet för kommunalekonomisk utjämning. Även bidrag för utjämning av LSS-kostnader lämnas från utgiftsområdet. Anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, som tidigare ingick i utgiftsområdet, avskaffas . Det här innebär att antalet anslag inom utgiftsområdet minskas med ett jämfört med det i statsbudgeten anvisade anslaget. Anslagen under utgiftsområdet uppgår 2007 till . Samtliga inslag inom utgiftsområdet fastställs enligt 5 kap. 12 § i riksdagsordningen genom ett beslut. Frågor som inte påverkar anslagsbelopp, anslagstyp eller anslagsvillkor 2007 behandlas emellertid separat. I anslutning till regeringens förslag behandlas tre motionsyrkanden som har väckts med anledning av propositionens förslag. Motionerna är Fi244 av med flera, Fi258 av med flera och Fi272 av med flera. Utskottsmajoriteten avslår de alternativa motionsförslagen. Det föreligger därför en reservation från Socialdemokraterna men också tre särskilda yttranden: ett från vardera Socialdemokraterna, . I betänkandet behandlas också två motioner med anknytning till kommunala frågor som väckts under den allmänna motionstiden . Motionerna berör kommunekonomisk utjämning respektive finansiering av kommunernas insatser för personer med funktionshinder. Jag åsyftar Fi226 av med flera och Fi250 av med flera. Utskottet avslår förslagen i motionerna. Med denna inledning lämnar jag över ärendet till mina kolleger i kammaren med förhoppning om en saklig och bra debatt. 20 (): Först vill jag yrka bifall till vår reservation inom utgiftsområde 25 punkt 1 samt till reservationen Kommunalekonomisk utjämning punkt 2, som vi har gemensamt med och . Min kollega kommer att ta upp vår reservation i punkt 1, så därför vill jag gå över till att kommentera Socialdemokraternas särskilda yttrande. När det gäller kommunernas ekonomiska situation ser vi att den är mycket gynnsam , bland annat tack vare en stark socialdemokratisk politik. Men det gäller nu att spelreglerna för kommunerna blir stabila så att de kan planera sin ekonomi på ett bra sätt till gagn för medborgarna. Men man kan bli orolig när man ser alliansens budgetförslag. I ett tal, som höll i , sades följande: Allt som Socialdemokraterna tillför skola och vård kommer vi att acceptera. Men vi kan nu se att i alliansens första budget skär man ned anslagen och urholkar kommunernas skatteunderlag. Totalt innebär regeringsförslaget 3 ½ miljarder kronor i minskat ekonomiskt utrymme för kommunerna om man jämför med den socialdemokratiska budgetmotionen. Vi motsätter oss förslaget om att avskaffa de riktade statsbidragen till personalförstärkning i förskola och komvux. Dessa minskningar motsvarar 3,8 miljarder, medan den höjning av det generella statsbidraget som regeringen föreslår uppgår till 3,2 miljarder. Det innebär att det socialdemokratiska budgetförslaget ger mer till kommunerna i statsbidrag, och det innebär att med det socialdemokratiska förslaget blir det mer personal till skola och vård. Regeringen föreslår att det riktade anslaget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ska upphöra. ser vi med all tydlighet att dessa särskilda insatser behövs, när vi ser hur vädrets makter drabbar kommuner i och människor i , till exempel i i . har vi också sett rapporter från katastrofen i . När försvarsministern var i frågade oroliga kommunpolitiker: det någon hjälp att få? Nej, det finns inga sådana pengar, blev svaret. Med en socialdemokratisk budget hade han kunnat svara dessa kommunalpolitiker: ska hjälpa er i den svåra situation ni befinner er i! Vi socialdemokrater tycker att det är rimligt att staten har en möjlighet att stödja vissa kommuner och landsting just i situationer som kommunerna själva inte råder över. Sänkningen av arbetslöshetsersättningen, lägre tak i sjukförsäkringen och lägre tak i föräldraförsäkringen innebär att hushållens ersättningar minskar med ca 5,7 miljarder, vilket i sin tur leder till minskade skatteinkomster till kommunerna med ca . Detta kan man läsa i utredningstjänstens rapport om kommuneffekter till följd av regeringens förslag. Därutöver säger , Kommuner och Landsting, att kostnaderna för kommunernas försörjningsstöd kommer att öka på grund av sänkningen av arbetslöshetsförsäkringen. Självklart är det allvarligt för kommunernas ekonomi, men än värre är det för de enskilda människor som kommer att drabbas av alliansens politik och sänkningar. Vi socialdemokrater utgår ifrån att kommunerna kommer att kompenseras för dessa kostnader enligt finansieringsprincipen. Vi socialdemokrater kan inte förstå hur alliansen kan vilja sänka statsbidragen till komvux med . Vi får nu rapporter om att flera kommuner ställer in kurser på komvux. Elever som behöver stärka sig på arbetsmarknaden blir utan utbildning, och lärare blir uppsagda. Jag trodde, och säkert många med mig, att det handlade om jobb och åter jobb i alliansens politik. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att kunna ge människor flera chanser i livet, som att komplettera sina kunskaper eller att kunna välja en helt ny arbetsbana. För det krävs ofta en ny utbildning eller att man ska förbättra sina kunskaper. Med regeringens politik krymper kommunernas ekonomiska utrymme, och det är anmärkningsvärt att finansutskottets majoritet ställer sig bakom regeringens förslag som leder till försämrad ekonomi i kommunsektorn. 21 (): har i det här betänkandet ett särskilt yttrande där vi vidhåller uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 25 bör vara 762 miljoner högre än vad regeringen har anvisat i sin ram. Det beror dels på att vi avsätter ett riktat statsbidrag för höjning av kvinnors löner, dels på att vi avvisar regeringens förslag om överföring av stödet till vuxenutbildningen från utgiftsområde 16. Det betyder också att vi står fast vid tidigare riksdagsbeslut om riktade statsbidrag till vuxenutbildningen. Därefter bör frågan om den framtida utbildningen för vuxna utredas. Ekonomin för kommuner och landsting har ju förbättrats. Konjunkturuppgången ger bättre skatteintäkter, men det är värt att komma ihåg att de regionala skillnaderna ändå kan vara stora. Den här utvecklingen tycker vi inte är den nuvarande regeringens förtjänst, utan det är en effekt av den gamla majoritetens ekonomiska politik som både innehöll resurser till kommunsektorn och satsningar för flera jobb. Kommuner och Landsting har pekat på att det är viktigt att vi tar till oss att kommunsektorns ekonomi kan komma att försämras. Vi från sida menar att det är viktigt att vi ger långsiktiga planeringsförutsättningar. Vi föreslår därför höjda statsbidrag. Vi vill skapa möjligheter för att kommunerna ska kunna anställa flera och vi vill skapa möjligheter för att kunna få upp kvinnors löner. kan man läsa att mångfalden av producenter och flera alternativ inom kommunsektorn är lösningen på kvinnors låga löner. Man skriver att med mer än en arbetsgivare skulle man lättare kunna påverka arbetstid, arbetsvillkor och lönenivåer. Är det så? I infördes den här ordningen under den förra mandatperioden med en borgerlig majoritet. Inte blev det några höjda löner för kvinnor av det experimentet. Vad menar majoriteten med att det är genom konkurrens mellan arbetsgivare som lönerna höjs? Inte har väl de kvinnor som jobbar inom till exempel handel högre löner? Det är väl ändå ett konkurrensutsatt område. Som en randanmärkning kan man påpeka att regeringens förslag om sänkta skatter faktiskt ökar de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Det är viktigt att komma ihåg. I betänkandet ondgör sig majoriteten över att inte kompenserar kommunerna för de effekter som förslag skulle ge. Det är fel. Man har glömt att i sina skatteförslag vill minska möjligheten för höginkomsttagare att göra grundavdrag. Den beräkningen, som faktiskt innebär en förstärkning med ca 1 miljard enligt , har man helt och hållet utelämnat. Jag menar att de uppgifter som majoriteten har skrivit i betänkandet är helt fel. På samma sida som får kritik skriver man också: I detta sammanhang vill utskottet särskilt poängtera att en bristfällig kompensation för effekterna av statliga beslut som påverkar de kommunala skattebaserna försämrar stabiliteten i finansieringsbasen för kommunernas verksamheter. Ja, visst. Vem håller inte med om det? Det är naturligtvis helt riktigt. Sedan beskriver man alla hemskheter som kan inträffa med höjda kommunalskatter och så vidare om man inte har en god hushållning med ekonomin. Kommuner och Landsting påtalade att regeringens arbetsmarknadspolitik kommer att leda till ökade kostnader för socialbidrag. Jag har också tagit del av den utredning som har gjort när det gäller försämringarna i socialförsäkringarna. Där står det faktiskt att kommunernas ekonomi kommer att försämras med . Därför måste jag fråga majoritetsföreträdarna: ni tagit hänsyn till de effekterna? I betänkandet finns en motivreservation om den kommunala utjämningen. Där slår vi fast att syftet med systemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att ta del av tillväxten i landet och att kostnadsutjämningen ska kunna utjämna skillnader i välfärd mellan kommunerna. sjösattes dagens system som en motionär har synpunkter på. Det finns anledning att följa upp den frågan längre fram och återkomma i debatten. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. 22 (): Den nytillträdda regeringen har ju föreslagit omfattande försämringar för dem som har det allra sämst. Det har debatterats flitigt , inte minst under en lång dag här i kammaren i går. Ni har kanske inte undgått kraftiga kritik mot denna politik. Regeringens politik leder till större otrygghet, mindre rörlighet på arbetsmarknaden och en kraftfull omfördelning från dem med de högsta inkomsterna till dem som tjänar allra minst. Det är emellertid inte bara de arbetslösa som drabbas av regeringens drastiska förändringar av arbetslöshetsförsäkringen. Även kommunerna kommer att drabbas på grund av att färre individer kommer att vara försäkrade i a-kassan. När färre har rätt till a-kassa kommer kommunernas kostnader för försörjningsstöd med stor sannolikhet att öka. Med regeringens regelförändringar i arbetslöshetsförsäkringen ställs det större krav på att kvalificera sig till att bli en del av försäkringskollektivet. Framför allt unga människor som har kunnat erhålla a-kassa på grundnivå efter en karenstid , det som kallas studerandevillkoret, kommer i stället att vara hänvisade till kommunernas försörjningsstöd. Det kommer också att påverka kommunernas, och inte bara dessa individers, ekonomi. Exakt hur många som kommer att drabbas är oklart. En siffra som har nämnts från Kommuner och Landsting är ca 38 000 studerande. Alldeles oavsett hur många det är borde regeringen enligt finansieringsprincipen ha tagit med detta i beräkningarna när det gäller statsbidragen till kommunerna. Att det inte är gjort menar vi från är allvarligt. Alla regelförändringar som vi genomför här i måste analyseras utifrån de eventuella konsekvenser de får för kommunernas ekonomi. Att bara vältra över kostnaderna som regeringen nu gör är oacceptabelt. Regeringen föreslår inom utgiftsområde 25 att det statliga stödet för utbildning av vuxna minskas med . Medlen överförs till anslag 48:1 för kommunalekonomisk utjämning. Överföringen av medlen till det anslaget stöder vi från . har länge konsekvent kämpat för en mindre del riktade statsbidrag till kommunerna och en högre del generella statsbidrag. Att regeringen nu anvisar att det ska bli regel tycker vi är välkommet. Jag vill dock kraftigt markera att vi inte ställer oss bakom regeringens nedskärning av anslaget. Motiveringen att det nu är högkonjunktur och inte skulle vara befogat att satsa på vidareutbildning och kompetenshöjning verkar helt taget ur luften. Från menar vi tvärtom. Samhällsutvecklingen och den snabba strukturomvandling av arbetsmarknaden som vi ser ställer stora krav framför allt på dem med lägst utbildning. Utan ett livslångt lärande och möjlighet att även i vuxen ålder skaffa sig kunskap som man tidigare missat blir det svårt för dem som inte uppfyller arbetsmarknadens kompetenskrav att komma tillbaka i sysselsättning. Vi anser att alla människor alltid ska ha möjlighet till nya livschanser. Självklart räcker inte det statliga stödet för utbildning av vuxna för att täcka behovet av vidareutbildning, kompetenshöjning och möjlighet till nya livschanser för människor. Men det är en viktig del. Den kraftiga nedskärning som regeringen nu gör är ett slag i ansiktet på många människor som brinner för att ta tillbaka förlorade år och skapa sig nya möjligheter i livet. Vi menar att de 600 miljoner som regeringen har reducerat vuxenutbildningen med måste återföras. Avslutningsvis vill jag säga att i sin budgetmotion och skattemotion presenterat ett helhetsförslag för den ekonomiska politiken. Eftersom motionen fallit genom att har beslutat om utgiftsramar i enlighet med regeringens förslag har vi valt att i ett särskilt yttrande utveckla vilken fördelning, ram och prioritering som vi vill ha för utgiftsområde 25. Jag yrkar härmed bifall till den gemensamma reservation vi har med Socialdemokraterna och , reservation nr 2. 23 (): Det är verkligen glädjande att konstatera en sådan resultatförbättring i kommuner. Det beror naturligtvis dels på att den förra regeringen såg till att ekonomin stärktes, dels på att vi har en god konjunktur som gör att skatteintäkterna har ökat. Det är ju skatteintäkterna som har ökat så otroligt mycket, med upp mot 1920 miljarder. Jag tror att det är viktigt att se den här diskussionen i det perspektivet när vi diskuterar förändringarna i statliga bidrag. Att det är så stora förbättringar beror på bättre ekonomi. Det krävs en stabil ekonomi för att kommunerna ska kunna möta framtida utmaningar. Med flera äldre kommer kraven på service, vård och omsorg att öka. Alliansen har gått till val på att vi ska prioritera service och de viktiga verksamheterna inom den offentliga sektorn snarare än ersättningar och bidrag. Det kommer att bli belastningar på kommunerna, både genom att invånarna i kommunerna blir äldre och behöver mer vård och genom att många anställda går i pension. Det gäller faktiskt särskilt inom vården och landstingen. Det krävs, precis som har nämnts, en del investeringar för att kunna bibehålla kvaliteten och utveckla verksamheterna. Det här, herr talman, är faktiskt en generationsfråga. Det är bara med fortsatt stark ekonomi och god hushållning som vi kan undvika att kostnader riskerar att belasta framtida generationer. Detta är den verkliga utmaning som vi borde diskutera här, för det är det här som vi alla måste finna lösningar till. Syftet med de kommunala utjämningsbidragen är att utjämna olika förutsättningar, och det är viktigt för den kommunala ekonomin. Men ännu viktigare är, som jag sade, utvecklingen av samhällsekonomin, jobben och ökade skatteintäkter. Den nya regeringens politik prioriterar åtgärder för att få flera i arbete, och detta är ju det avgörande för en stark ekonomi som utgör basen för att invånarna ska ha en service med god kvalitet och tillgänglighet inom vård, skola och omsorg. Utvecklingen av en tjänstesektor, herr talman, är här en nyckel för att både utveckla en lokal ekonomi och öppna för alternativ och konkurrens inom de kommunala verksamheterna. Utskottsmajoriteten avstyrker motionen från v och mp därför att man faktiskt inte kompenserar kommunerna för ökade kostnader. Om den kommunala ekonomin försvagas minskar naturligtvis möjligheterna att ge den kvalitet och erbjuda den tillgänglighet som krävs i den kommunala tjänstesektorn. Dessutom leder det till att beroendet av kommunala bidrag i sin tur ökar. Detta slår mot och begränsar självbestämmandet i våra kommuner. Alternativet, herr talman, är höjning av kommunalskatterna. Men vi i alliansen anser att detta måste undvikas så långt det någonsin är möjligt eftersom det kommer att slå mot den ekonomiska tillväxten. Vi får färre i arbete, och vi kommer att vara inne i en dålig cirkel, som vi såg . Bidragen till kommunerna får inte enligt vår uppfattning betyda detaljstyrning så att kommunerna blir ett slags kasperdockor som styrs av statliga fingrar. Alliansens politik innebär att bidragen så långt det är möjligt ska vara generella och inte specialinriktade och villkorade. I budgeten kommer därför sammanlagt 11 miljarder att tillföras de allmänna kommunbidragen, pengar som tidigare anslagits till andra anslagsområden. Vi i alliansen litar på att kommunpolitikerna, oavsett partifärg, kan göra kloka avvägningar utifrån sina lokala förutsättningar och att de är betydligt bättre skickade än vi här i att göra sådana avvägningar. Utöver förflyttningar av generella bidrag förstärker regeringen utjämningen med ett tillskott på som just ska gå till att stärka kommunernas ekonomi och, återigen, servicen till invånarna. Man aviserar ytterligare stora förstärkningar . Regeringen aviserar i budgeten att den kommunala utjämningen ska ses över och den statliga utredningen som den förra regeringen tillsatte 2005, vars delbetänkande lagts fram, ska ligga till grund för en eventuell översyn av den kommunala utjämningen. Därtill kommer att lägga fram sitt betänkande. Detta kommer att betyda en rad förslag som förskjuter ansvarsgränserna mellan statlig och lokal nivå. Allt detta kommer att påverka och ge nya förutsättningar för den kommunala utjämningen. Jag har i första hand velat uppehålla mig vid principiella synpunkter och anser att det finns skäl att inför eventuella framtida förändringar också nämna utskottsmajoritetens kommentarer angående en motion som just tar upp utgångspunkterna för utjämningen. Utskottsmajoriteten pekar på att det finns brister i den kommunala utjämningen. Vad gäller skatteutjämningen finns olyckliga marginaleffekter som gör att kommuner inte tar sig an och ser till att man får en tillräckligt tillväxtvänlig politik, och kostnadsutjämningen är svår att förstå. Utskottet betonar att den kommunala utjämningen ska stimulera tillväxt och ge drivkrafter till ökad skattekraft i kommunerna. Kommunernas rätt att bestämma över skattesatsen måste värnas, och förutsättningarna för att varje kommun och landsting tar ansvar för den lokala utvecklingen och effektiviseringen måste förbättras. Kostnadsutjämningen ska naturligtvis så långt det någonsin är möjligt vara begriplig och ta hänsyn till verkliga kostnader och kostnadsskillnader, inte fiktiva standardnivåer. Vi behandlar ett antal mer specifika frågor i betänkandet, men jag avstår från att kommentera dem och överlåter detta till mina vänner i alliansen. Med detta vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkande nr 3 och avslag på samtliga reservationer. 24 () replik: Vår före detta finansminister har ju inte anmält sig till debatten utan överlåtit till mig bland annat att föra vår talan. Men jag tror att han precis som jag skulle ha tackat för att hon tycker att Socialdemokraterna har haft ordning på ekonomin och att det därför går så bra för de svenska kommunerna. Det tackar både och jag för att hon har sagt. Det som är lite förundrande är att när det ändå går bra för kommunerna skulle man ju vilja att det får fortsätta på ett bra sätt. Vi är flera från oppositionen som i våra anföranden har pekat på vad utredningstjänsten har kommit fram till utifrån de försämringar som görs i bland annat a-kassa, föräldraförsäkring och sjukpenning. Man säger att skatteinkomsterna för kommunerna minskar med 1,9 miljarder. Jag vill först fråga om du har läst vad utredningen säger. Varför kompenserar ni inte kommunerna för detta bortfall? 25 () replik: Vi i alliansen har satsat på att vi ska ha flera i arbete. Vi ska ändra situationen med ett stort antal människor utanför arbetsmarknaden som fastnar i utanförskap. Varje förslag vi lägger fram syftar till att flera ska komma i arbete. Det betyder ju att det blir högre skatteintäkter och mer pengar till kommunerna. Det ska inte fortsätta att vara en politik där man inte satsar på att få flera i arbete utan tvärtom, de som står längst bort från arbetsmarknaden ska vara de som ges bäst möjlighet genom bland annat våra nystartsjobb. Det är här den positiva cirkeln kommer. Vi ska inte ha många som står utanför arbetsmarknaden utan jobb.