prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — De flesta av de företagare jag träffar som står inför en större investering säger: Det går jättebra för mig att göra den här investeringen. Jag träffade till exempel en företagare som ville låna ett antal miljoner för att köpa en egen fastighet. Marknadsvärdet på fastigheten var mycket lägre än det han skulle köpa den för, eftersom i samma stund som hade gjort investeringarna skulle marknadsvärdet på fastigheten sjunka. Han hade en hyra på ett antal hundratusen . Han hade under 10, faktiskt haft goda förutsättningar att visa att det var ett driftigt företag som hade ett gott resultat . Men ändå sade banken: Nej, vi lånar inte ut de 5 miljonerna, som det rörde sig om, eftersom du inte har någon säkerhet att låsa upp det i. Då bedriver man endast verksamheten genom att inte ta några risker över huvud taget. Det här bolaget hade kunnat visa att man hade ett gott resultat. Men bankerna var inte riskvilliga. Den andra frågan som tog upp i sitt anförande som jag vill beröra lite grann gäller det sade om att en återgång kommer att ske ganska kvickt. Jag tror inte det. Om vi återgår till hundra procents förmånsrätt kommer det att ta väldigt . Vi kommer att ha ett antal andra saker som kommer att hända på kapitalmarknaden. Det kommer att göra att vi kommer att ha andra problem med att sätta regler runt hur man ska värdera olika bolag. Jag nämnde förut i mitt anförande 2-reglerna. De kommer att innebära ganska stora förändringar för kapitalmarknaden. Det gör att den här reformen inte gör att läget kommer att återvända till sitt ursprung oavsett om vi återställer till eller inte. 211 () replik: Vi från , som var med på att reformen skulle gå igenom, säger ja till en förändring. Som jag sade i mitt anförande är jag fortfarande stolt över att jag har varit med om att påverka så att vi har fått en bra konkurslagstiftning. Det fanns ett aber. Det har inte regeringen lyckats lösa. Därför står vi inför den här situationen . Det var det moment som vi var överens om att skriva in, nämligen att småföretagen och företagarna skulle få sin kapitalförsörjning tillgodosedd. Här måste vi väl ändå säga, , att regeringen inte lyckats att komma tillbaka till företagen och oss med möjligheter för företagen att handskas med detta. Därför fick vi signalen från ITPS, och den ska lösas ut. Man kan tycka att det inte har påverkat så att det blivit färre konkurser, eftersom vi inte har färre i antal. Men det vet vi faktiskt ingenting om. Lagen kan mycket väl ha påverkat så att vi har lägre antal konkurser än vad vi annars skulle ha haft. Min fråga till är: Hur har ni arbetat i regeringen för att företagen ska få kapitalförsörjningen tillgodosedd? Tittar vi på exemplet har man bara 50-procentig företagsinteckning där, och företagen strålar i flera avseenden. 212 () replik: Återigen lyfts ITPS rapport fram som sanningen. När den här undersökningen genomfördes hade reformen varit verksam i . Jag tror inte att det är möjligt att dra några större slutsatser om detta. Jag har fortfarande inte fått svar på hur många företag som ett vanligt år när en sådan här reform inte införs får sina krediter försämrade. Vi har hört att det är det året som reformen har införts. Men hur många företag påverkas ett vanligt år? Jag har fortfarande inte fått svar på den frågan. När det gäller fråga är ett exempel där man har en typ av statlig fondlösning som säkert kan vara ett alternativ. Men det är någonting som man måste begrunda . Det som händer är att vi ser till att föra in regionalt kapital på olika delar. Vi jobbar med de delarna på ett antal olika områden. Det som är min huvudpoäng är följande. Vi har lagt fram och kommer förhoppningsvis att fortsätta att lägga fram förslag till ett bra insolvensförfarande. Det ger flexibilitet och kommer i förlängningen att innebära färre konkurser och fler företagsrekonstruktioner. Då ska vi inte hindras. På de områden där vi har problem att få tag i riskvilligt kapital ska vi självklart se till att föra in de resurser som behövs så att företagandet kan leva i hela landet. 213 () replik: Ni har faktiskt haft på er. Vi aviserade redan när vi gick med på detta att det inte fick skada företagens möjligheter till finansiering. Regeringen skulle återkomma med en utvärdering . Vi visste att tiden bara var . har det snart gått , och vi har inte sett någon annan lösning på kapitalförsörjningen. Vi har heller inte löst ut de möjligheter till riskkapital som krävs för ett sprudlande företagarklimat. Då är vi satta i en situation där vårt förslag är den enda möjlighet som vi ser . Det viktigaste är att vi får kapitalförsörjningen. I övrigt är vi överens om det insolvensförfarande vi har och tycker att det är bra. Men vi måste se till att företagen lever i det här landet. Utan företagen får vi inte bra skatteintäkter till vård, skola och omsorg och allt detta fantastiska som vi vill ha i vårt samhälle. Vi vill därför ha en skärpning på den här punkten. Jag tycker inte att tiden är för knapp. Vi har varit rätt lugna från till denna dag . Jag vill gärna säga följande till : Lös ut småföretagens möjligheter till riskkapital. Det skulle vårt land tjäna på. 214 () replik: Återigen låter det som att ITPS rapport är sanningen över allting annat. Sanningen är den att det startas fler företag nu än vad som startats . Vi har färre konkurser nu än vad vi haft , och så vidare. Det är som har känt att de har fått en försämrad kreditgivning. Hur många procent är det ett vanligt år när det inte införs en sådan här reform? Det frågar jag mig. På något sätt har ITPS rapport blivit sanningen. Jag menar att sanningen är att i startas det fler företag än vad som gjorts på mycket . Vi hade färre konkurser än vad vi haft på mycket . 215 () replik: Innan den här debattomgången började satt jag och lyssnade på debatten som justitieutskottets ledamöter hade om om polisväsendet. Där underkände socialdemokraten rapport. Han sade att det var bra att den hade kommit, men skulle alla få lugn och ro. är ändå ett organ för . Regeringspartiet kan då tycka att man inte ska bry sig så mycket om det. Men ITPS är icke vilket organ som helst. Det är regeringens organ. Det är regeringen som har begärt den här utredningen. Det är märkligt om regeringen skulle begära en utredning som inte går att utvärdera. Då underkänner den sitt eget beslut. Jag har hört mycket om olika organisationer som haft åsikter om både det ena och det andra då det gäller förmånsrätten. Företagarna har en ståndpunkt, en annan, bankerna en tredje och så vidare. Dock måste man ju hålla sig till det här. ITPS är det bästa vi har, och ITPS är mycket tydligt när man säger att reformen ska rivas upp så fort som möjligt. Jag tycker att det är nonchalant av regeringen och Socialdemokraterna att inte lyssna på sitt eget utredningsinstitut och se att detta är viktigt. 216 () replik: ITPS delrapport, som kom efter det att reformen hade genomförts, rekommenderade att man skulle göra återställningen direkt. När man kom ut med detta blev det en massiv kritik från den största företagarföreningen i landet, som inte på något sätt kan sägas ha speciellt starka kopplingar till det socialdemokratiska partiet eller regeringen, liksom från ett antal professorer och andra höga akademiker. Självklart ska regeringen lyssna på ITPS. Den fullständiga rapport som ITPS kommer att lämna tror jag också självklart att man kommer att ta till sig. Då har vi haft på oss att se de fullständiga och tydliga effekterna av detta. Jag tror att det är ganska viktigt. När man har infört en lagstiftning kan man inte efter , på grund av att det finns ett antal stora aktörer som bedriver ett ganska starkt arbete i ena eller andra riktningen, riva upp reformen. Precis som jag sade kommer vi då att förlora många av de positiva delar som faktiskt finns med reformen. Jag tror tyvärr heller inte att en återställning från kommer att göra att alla banker säger: underlättar vi kreditgivningen! Jag tror att det kommer att vara en segdragen process. Jag tror också att 2-reglerna kommer att göra det ännu krångligare att skapa den här återgången. Sedan innehåller 2 ofantligt mycket mer, men jag tror att det kommer att skapa en del komplexitet på kreditgivningsområdet. Jag tror inte det kommer att skapa en återgång på kreditmarknaden. 217 () replik: Jag kan bara konstatera att vad säger är att den här utvärderingen var meningslös redan från början eftersom det var så ännu ett exempel, alltså, på alla de meningslösa beslut som regeringen fattar. Jag kan inte tolka det på annat sätt. vill jag återkomma till det tog upp, de positiva effekterna. Jag tycker inte att har kunnat presentera en enda riktigt hållbar positiv effekt. Vad han säger är att bankerna numera ägnar sig åt regelbunden kredituppföljning. Det har bankerna gjort sedan bankkrisen, vill jag påstå. Man lärde sig oerhört mycket då när de flesta banker höll på att gå i konkurs, framför allt de statliga. Man lärde sig att man måste göra på ett annat sätt. Det är oförskämt mot bankerna att säga att de inte tar hänsyn till möjligheten att få betalt utan bara till säkerheterna. Säkerheterna kommer alltid i andra hand; så mycket kontakt har jag med bankerna. Vi kan konstatera att detta har väldigt få positiva effekter men väldigt många dåliga. Det kan inte finnas någon rimlig förklaring till att det skulle vara positivt när man inte kan disponera över sin egendom som säkerhet. Jag tror inte att någon villaägare skulle tycka att det var positivt om vi sade att man bara fick belåna till hälften. Det kanske kommer ett sådant förslag eftersom man är orolig för fastighetspriserna, men det är ologiskt att det skulle vara till gagn för företagen om de inte fick disponera sin egendom som säkerhet. Det är helt ologiskt, tycker jag, att resonera på det sättet. 218 () replik: Självklart är det så att bankerna gör kredituppföljning. Självklart är det också så att bankerna inte ska vara riskkapitalister eller riskaktörer på det sätt som de rena riskkapitalbolagen är. Självklart måste de ha säkerhet för de pengar som de lånar ut i företagshypoteken. Självklart ska det vara så. Däremot håller jag inte med när han säger att man alltid tittar på resultatet. Jag är ute och träffar ganska många företag, och den erfarenhet jag har är att resultatet inte är det viktiga. Det viktigaste är att man kan pantsätta hela lånet. Det är den erfarenhet jag har, och det är också någonting som vore ganska intressant att undersöka hur det egentligen ser ut. Jag tror och hoppas att vi med den här reformen, om den hade fått verka , hade kunnat få en situation där företagshypoteken hade kunnat se mer till resultatet. Om ett företag uppvisat en viss betalningsförmåga ska detta vara viktigare än om man kan pantsätta för att på så sätt kunna betala in det vid en eventuell konkurs. Jag ser det som en oerhört viktig del i reformen. 219 PER (): Det är en segsliten fråga, detta med förmånsrättsordningen vid konkurs. Jag satt i och hade ett ganska stort samarbete med , moderat, och , folkpartist. satt inte i utredningen, men jag hade ändå ett bra samarbete med honom. Vi var väldigt eniga. Vi kom fram till paketlösningen att ta bort det så kallade skatteprivilegiet och sänka förmånsrätten för bankerna till . Det var inte så, som säger, att förmånsrätten för skatter och avgifter ledde till fler konkurser. Den ledde snarare till att konkurserna blev betydligt större. Dåvarande skattemyndigheten hade inget intresse av att i förväg gå in och kontrollera hur mycket skulder företagen hade. De agerade alldeles för saktfärdigt, helt enkelt. Den nya lag som kom, med de förändringar som gjordes, gjorde faktiskt att gick in tidigare. De begärde till och med ett antal tjänster och mer pengar för att gå in och fixa till det här. Verkligheten är alltså precis tvärtom mot den som försöker beskriva. Denna förmånsrätt har gjort att både banker och skatteverk går in på ett tidigare stadium för att minska den förlustmassa som finns i företagen. Det är också definitivt ett av de viktigaste motiven till förändringen. Jag har här en liten artikel av , som rekonstruerar krisbolag och bland annat var med och rekonstruerade Klippan. Han säger att många företag sätts i konkurs i onödan, men han hyllar den nya lagen. Dessutom har statens roll som prioriterad fordringsägare tagits bort och bankens förtur försämrats, säger han. Naturligtvis har också förändringarna i lönegarantin gjort att man har lyckats. Man räddade 600 arbetstillfällen med hjälp av den här nya lagen. sade någonting som var ganska intressant, nämligen att staten bara går in och ställer till problem, och sedan ska man lösa det med bidrag. Då ska jag läsa ett utdrag ur en reservation till ett betänkande som vi har voterat här , faktiskt. Det handlar om kreditgarantiföreningar: Enligt vår uppfattning är kapitalförsörjning ett särskilt stort problem i glesbygden, där låga fastighetsvärden innebär en brist på realsäkerhet för t.ex. en företagare som har behov av att låna pengar till en investering. Trots att problemen har varit uppenbara har regeringen inte vidtagit adekvata åtgärder. Det kan jag hålla med om. Där har vi ett problem. Men ni säger faktiskt detta: brist på realvärden. Hur skulle en återgång till förbättra de här realvärdena? Jag menar att den byggnad som ett företag bygger ute i obygden är värd noll i en konkurs. Sedan kan ni ha av de noll kronorna, det blir inte ett dugg mer än om ni går ned till . Ni måste förstå att det är realvärdena i fastigheterna som är det intressanta. Sedan kan det finnas lager, det kan finnas maskiner och inventarier. Men även maskiner och inventarier i ett företag har ett väldigt lågt värde. Sedan har vi ITPS som tvingas, ska jag säga, göra en utvärdering efter . Jag har hört mycket kritik riktas mot den utredningen. Jag har hört att den saknar all vetenskaplig grund, en av de sämsta man har läst. Yttrandet kom från , . Hon sågade den utredningen längs fotknölarna på ett möte på departementet . var med och var med. Då är det märkligt att står här och klagar på att han måste fråga ministern om saker. Han var ju inkallad och var med på departementets diskussion om ny insolvensrättslig lagstiftning. Han fick på ett tidigt stadium ha synpunkter. Det är lite oärligt, tycker jag. Han vet att man gör detta med en viss förtur men att de personella resurserna inte räcker. Man kan inte mer än jobba de timmar som finns . Men det underbaraste med den här reservationen, och egentligen med hela agerandet från de borgerliga och , är att man gör till sanningssägare i denna fråga. Jag tycker att det är helt underbart. Jag har kallat dem företagarnas kpmlr. Eftersom kpmlr inte finns längre utan heter blir det på något sätt svårare att kalla dem för det så jag får väl hitta en ny beskrivning på dem . Jag har betydligt större förtroende för Företagarna i den här frågan. Ni får förlåta mig, men jag har det. Jag tycker att det är en mer seriös organisation. Sedan har jag exakt samma erfarenhet när det gäller småföretag som . Det har jag också sagt här tidigare. Jag biträdde alltså två företag i samband med anskaffande av en fastighet för i utanför . Ett nystartat företag med persienntillverkning och ett annat företag i vitvarubranschen, som hade visat svarta siffror , ska låna tillsammans för att köpa en fastighet att bedriva sina verksamheter i. De får nej på banken. Detta var innan den nya förmånsrättsordningen. Bankens bedömning var nej. Där fanns varulager och det ena med det andra. Vi hade i förmånsrätt, men nej, de fick inte låna. Bankerna har stramat upp för att över huvud taget inte råka ut för de kreditförluster som de åkte på . Det har ingenting med den förändrade förmånsrättsordningen att göra. Jag var på P 1-morgon och hade en debatt med från Småkom, som också är citerad tidigare. Då hade man lyckats skrapa fram en företagare från . Vad var problemet för den företagaren? Jo, han skulle investera 2 miljoner i en ny maskin. Det var inom snickeribranschen. Hade han fått pengarna? Vilket var problemet? Jo, kredithanteringen hade tagit en eller . Men fick han lånet? När man ska debattera förmånsrätten är det enda man kan komma fram med en företagare som har fått sin kreditbedömning förlängd med en eller . Det är den verklighet jag har träffat på. När jag frågar om jag kan få se balans- och resultaträkningar på de företag som har fått det försämrat, får jag det? Aldrig några konkreta exempel . Jag var i . Där var en företagare som drev ett mycket framgångsrikt och bra företag. Han bara hasplade ur sig om detta. Det är någonting man lär sig, att man ska klaga på förmånsrättsordningen. Då ställde jag några följdfrågor. Sedan var det ingen diskussion längre. Vissa frågor blir en form av mantra. Man tror att det ska lösa problemen. Men har ni läst ITPS rapport? Ja, det har ni gjort. Det var ett uppdrag som ITPS har lagt ut på Silver, som har kommit med denna rapport. Sedan säger rakt ut: Men en återgång kommer troligen inte att ändra någonting, för bankerna har sina principer nu och de kommer att ligga fast. och jag kommer inte till samma slutsats, ändå tycker jag att hans inlägg var väldigt bra och balanserat. Men han säger också att ska man göra en återgång kommer det säkert inte att innebära någon förändring . Jag är fullkomligt övertygad om att det inte kommer att bli någon förändring alls om man återgår till . Endast svenska krusbär har. Varför funkar detta i alla andra länder utan förmånsrätt men inte i ? är det enda landet. Och så säger ni: Det blir så långt avstånd mellan bankerna och huvudkontoret. Denna reform har gjort att det blir ett större avstånd. Det har ingenting med det att göra. Däremot finns det en bank som går in i och som är van att agera på den här marknaden utan förmånsrätt. har köpt upp banker i och agerar ganska ordentligt. Den informationen har jag från Småkom, . De är mycket lätta att ha att göra med. De har denna tradition. Det kanske är så att det svenska banksystemet ska lära sig av de banker som kan hantera frågorna utan att leva i en förmånsrättsordning som vi har haft tidigare. I och vet jag att det rullar på ganska ordentligt när det gäller småföretag. Det är till och med fråga om överhettning i . Det beror på , på gruvnäring och så vidare. Det är alltså andra saker som styr vad som händer. De som tror att det är förmånsrättsordningen som styr utvecklingen av småföretagen, välkomna till verkligheten! Gå in och studera vad det är som verkligen styr vad som sker. Det är underbart att se agerande här. De vill behålla lex Uggla-problematiken, alltså att man ska förmögenhetsbeskatta företagskapital. Då sitter de som fågelholkar och bryr sig inte. Men när det gäller en sådan här liten reform som absolut inte har med verkligheten att göra kämpar de som galningar. Det ska bli väldigt intressant att fråga representant i en senare replik vad det finns för konsekvens i agerandet. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet. 220 () replik: Det finns en dygd som vi behöver hålla oss till om vi är politiker eller agerar på andra områden, att tala sanning, eller hur? Jag måste medge att jag har sågat ITPS rapport, därför att den inte var vetenskaplig. Så gjorde också , enhälligt. De som föredrog rapporten där var medvetna om att det inte gick att ta fram en vetenskapligt säker rapport. återgår jag till den överenskommelse som gjordes i betänkandet LU17: Utskottet utgår från att regeringen återkommer med en redovisning av utvärderingsarbetet senast och med förslag på konkreta åtgärder om så skulle vara erforderligt. Reformens positiva effekter får dock inte gå förlorade. När vi satt på departementet och diskuterade det här var det tydligt från min sida att rapporten inte var tillförlitlig i alla stycken. Men det var den information som hade kommit fram, och den hade vi att gå på, såvida inte regeringen såg till att mer information kom fram, att den vetenskapliga informationen kom fram. Det har snart gått . Vi har inte sett någon annan utvärderingsrapport om hur det här har slagit på småföretagare. Vi var överens om att åtgärder skulle vidtas om den information som regeringen skulle ta fram via utvärderingsarbetet skulle fordra detta. Det har inte vidtagits några åtgärder när det gäller kapitalförsörjningen, vilket vi också diskuterade. Så jag tycker inte alls att det är särskilt märkligt att man så här långt efteråt, mer än dubbelt så , är tydlig och klar med att när vi inte har fått några andra ekonomiska incitament för att småföretagen skulle kunna förbättra sin situation har vi vidtagit denna åtgärd. Det var den enda information som vi hade fått från ITPS. 221 PER () replik: Jag konstaterar att på grund av en rapport som saknar all vetenskaplighet, vilket även har konstaterat, byter fot. Det är ju vad det handlar om. Denna rapport kom efter att hela reformen hade varit sjösatt . Vi visste ju från början att en sådan rapport som skulle komma efter inte kunde bli särskilt vetenskaplig. Den kan inte utvärdera i stort sett mer än ett litet antal av effekterna. har haft synpunkter och säger att de har fått försämringar, och vi vet inte hur många det är ett normalår. Den saknar alltså all vetenskaplighet och trovärdighet. Ni säger att ni har väntat , men vi har också väntat på någon form av kreditgarantier. Vi har jobbat med det, och har till och med de borgerliga insett att kreditgarantiföreningar kan vara en ganska bra lösning på detta. Jag hoppas att vi ska kunna komma fram till någon form av stöd till garantier. Det handlar inte om statliga kreditgarantier i ett sådant läge utan om stöd till administration för kreditgarantier, så att man sedan löser det på regional basis, i stil med det som sker i . Man har också börjat i . Där har det redan börjat sprida sig. I finns utbyggda system. I till exempel fungerar det här jättebra med en bra kapitalbas. Man kan alltså växla in pengarna om med hjälp av EU-stödpengar. Det här är en billig väg att gå. Jag tror att har vi lösningarna. Då kommer vi att ha kreditgarantier som verkligen gynnar glesbygden och företagen där. 222 () replik: Att en rapport saknar vetenskaplighet innebär inte att den saknar all grund för sanning, klokhet och omdöme. När ITPS delrapport visar att det här har haft mycket negativa konsekvenser för små och medelstora företags kapitalförsörjning är det klart att man får ta signalerna på allvar. Annars hade väl antingen regeringen sett till att någon annan hade gjort en utvärdering eller tillfört någonting eller också hade man åtminstone varit tydlig i underkännandet. var det denna rapport som gällde. Inget annat framkom. Då är min fråga, herr talman: gjorde inte , som kan vara väldigt handlingskraftigt i vissa andra avseenden, någonting i sitt samarbete för att åstadkomma detta? Det har gått mer än dubbelt så som vi hade beslutat att det skulle få ta. Men ni har inte gjort något. ska det komma . Vad vet vi om det? Vi har inget löfte, ingen plan, ingen strategi för hur det här ska lösas. Därför har vi accepterat att man gör något, och detta är bättre än inget. 223 PER () replik: En satsning på kreditgarantier, statliga kreditgarantier eller genom kreditgarantiföreningar, skulle ha skett oavsett denna reform för att trygga krediterna i glesbygd och hos småföretag. Det intressanta med ITPS rapport är att den inte visar det som står och säger, att den har haft stora negativa konsekvenser. Den har haft vissa negativa konsekvenser. säger sig under det året ha fått försämrade krediter. Men hur många är det ett normalår? Säg inte att det har drabbat småföretag. Det är att dra väldigt stora växlar på det hela. Dessutom säger faktiskt ITPS att en återgång troligen inte skulle förändra situationen ett dugg. Det är den meningen som är den viktigaste av alla. Javisst, kasta ut 200 miljoner på en återgång till det andra. Men det kommer inte att få några som helst konsekvenser. Det är den slutsatsen som ITPS har dragit. Ni litar på ITPS rapport fullt ut i övrigt. Varför litar ni då inte på den slutliga slutsatsen, nämligen att en återgång har noll och ingen effekt? 224 (): Jag yrkar bifall till reservationen.