prot · GT09141 · 2006-06-14 00:00:00 — Motsvarande siffra för landstingen är . Men det finns skillnader i landet. Det finns en tendens att storstadsområden har något bättre resultat än kommunerna i norra . För har det kommunala utjämningssystemet stor betydelse för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar i hela landet. Om vi inte hade utjämningssystemet skulle enbart kommunalskatten i till exempel i län behöva vara det är alltså bara kommunalskatt för att upprätthålla dagens standard, och i kommun i skulle det räcka med en kommunalskatt på . En sådan skillnad är inte rättvis. Rika människor ska inte ha en lägre skatt än de som är fattiga. Utan ett utjämningssystem riskerar den kommunala beskattningsrätten att urholkas och den kommunala självstyrelsen att försvagas och bli betydelselös för en mängd kommuner. Ett av de viktigare framstegen inom samarbetet mellan v, s och mp har varit att vi fått staten att ta över finansieringen av det så kallade kommunkontosystemet. Kommunsektorns ekonomi dränerades på många miljarder av de ständigt ökande avgifterna i systemet, men genom den här reformen fick vi stopp på det. har dessutom uttalat sitt gillande över den roll som hade för att få förändringen till stånd. Jag har läst de borgerliga partiernas reservationer. En sammanfattande bedömning av dem är att de jämfört är mer lågmälda i sin kritik av utjämningssystemet. Det som är kvar är fortfarande problematiskt. Det står till exempel: Utjämningssystemet ska också ge incitament för ekonomisk tillväxt i hela landet och stimulera ökade skattebaser. Man säger också att utformningen har brister, är svår att överblicka och motverkar i hög grad det kommunala självbestämmandet. Jag kan bara utläsa att alliansen vill att de rika kommunerna ska få mer på de fattiga kommunernas bekostnad. När man dessutom vill att utjämningssystemet ska stimulera till ökade skattebaser kan jag bara tolka detta som att skillnaderna mellan kommunerna ska öka. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Jag vill tacka samarbetspartierna för ett gott samarbete. vill jag tacka för det arbete som de har lagt ned för att våra betänkanden ska bli bra och korrekta. Jag önskar er alla en skön och välförtjänt semester. Till de borgerliga kollegerna vill jag säga tack för . Vi ses i valrörelsen. 78 () replik: Jag får först tacka för de vänliga orden i inledningen när det gällde det där med kvinnolöner. tycker jag att har fel på avgörande punkter. Skälet till att vi föreslår skattesänkningar är att vi lägger skattesänkningar på sådana ställen där vi är övertygade om att de kommer att stimulera ekonomisk tillväxt. Vi är övertygade om, vilket även borde vara, att det som betalar kvinnolöner och manslöner för den delen inom den offentliga sektorn är tillväxt i den privata sektorn. Det är där pengarna genereras. Det är endast på det sättet som vi kan garantera att vi har en välfärd. Det är endast på det sättet vi kan garantera att vi kan göra avsättningar för att utjämna de löneskillnader som finns. Den andra punkten som jag tycker att har fel på handlar om när man konkurrensutsätter till exempel inom vårdsektorn och får in privata alternativ. Det har visat sig att kvinnor i den här typen av företag har högre lön, trivs bättre och är mer välmotiverade i sina arbeten än vad man har varit inom den offentliga sektorn. Det har blivit en väg till ett bättre arbete, och det har skapat en lönekonkurrens som gör att det blir viktigt även för den offentligt drivna vården att se till att hålla en rimlig och skälig lönenivå. Vem ska betala detta, frågade . Ja, det vet vi. Detta betalas via skattemedel. För den enskilde medborgaren spelar det ju ingen roll om det är som äger den klinik du går till eller om den är ägd av någon annan. Det viktiga är att du får den vård som du efterfrågar. Det är samma pengar, och de betalas ut till den som driver den mest effektiva vården. För den enskilde medborgaren spelar det ingen roll. Möjligtvis spelar det roll för en person som tror att det är viktigt att politiker kontrollerar och styr allt. 79 () replik: Problemet med alliansens förslag att sänka skatten för att stimulera tillväxten är att på vägen till att man eventuellt får den tillväxten med fler jobb drar man undan resurserna för att kunna finansiera välfärden. Vi ska alltså vänta på att tillväxten kommer, så att man kan få fler arbetade timmar, och man ska kunna få det genom skatteinkomsterna till den gemensamma sektorn. Vårt synsätt är att man ska kunna kombinera, ha en stärkt välfärd, inte rasera socialförsäkringssystemen eller sänka ersättningsnivåerna, därför att det har också en påverkan på den ekonomiska situationen för kommunsektorn. Den linje som alliansen är inne på innebär detta. Detta är inte till fördel för att kunna höja kvinnors löner i de kvinnodominerade verksamheterna, för man behöver mer resurser, inte mindre resurser. Man har inte råd att vänta på att det kanske ska bli någon positiv utveckling om . Det påstås att detta att konkurrensutsätta skulle vara en förutsättning för att höja kvinnors löner. Jag såg för att hade gjort en lista på de kommuner som hade de högsta kvinnolönerna. Det var inte de konkurrensutsatta, utan som nr 1 kom lilla kommun. Det handlar om att man på lokal nivå också kan ta viktiga initiativ för att höja lönerna, och då handlar det inte om att sänka skatterna. 80 () replik: Vi har under från regeringssidan fått höra hur bra det går för , hur väl kommunsektorn har utvecklats ekonomiskt och hur bra även statens finanser är. Det finns faktiskt resurser inom den kommunala sektorn för att se över dessa löner. Vi behöver inte vänta på någon tillväxt som eventuellt kommer . Däremot är vi övertygade om att den tillväxt som vi har kan bli mycket starkare med de recept som vi har. Däremot finns det ett problem när det gäller den ekonomiska tillväxten och den ekonomiska situationen i , och det är att det inte skapas jobb i den utsträckning som det borde trots att svensk industri och svenskt näringsliv går för högtryck. Våra förslag syftar till att stimulera att fler människor ska komma i arbete och att fler ska våga anställa. Vi är övertygade om att detta kommer att leda till en bättre ekonomisk utveckling än vi har och skapa större resurser för den offentliga sektorn och därmed också värna välfärden och se till att man kan börja betala ut rättvisa löner. 81 () replik: Skillnaden mellan vad står för och vad alliansen står för är att vi inte vill konkurrera med låga löner. Jag har förstått att poängen i ert resonemang är att man ska sänka skatterna så att man kan ha en lägre lönenivå. Där ingår också att man ska försämra till exempel arbetslöshetsförsäkringarna. Det är ju ett sätt att hålla lönerna nere. Vi vill stärka konkurrenssituation genom att förbättra välfärden. Vi vill ha en ekologisk tillväxt, och vi vill också förstärka arbetsrätten. Vi tror att det är dessa incitament och förutsättningar som skapar en modern ekonomisk utveckling och en bättre tillväxt. Vi ska inte återgå till de gamla teorierna som jag uppfattar att alliansen egentligen förespråkar. Alla tycker väl att det går bra för . Vi skulle vilja använda mer av det ekonomiska utrymme som finns till det som var inne på, nämligen höja kvinnors löner och också öka antalet anställda i välfärdssektorn eftersom dessa välfärdstjänster behövs. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 6 § Offentlig upphandling Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU19 Offentlig upphandling (redog. 2005/06:RRS9). 82 (): Vi har ett betänkande framför oss med 93 motionsyrkanden angående offentlig upphandling. Det hade varit välkommet med en proposition i denna fråga. Vi har inte väntat , eller , utan vi har väntat ett tag på en proposition med konkreta förslag. Men till dess att vi får en proposition får vi diskutera utifrån de motionsyrkanden som vi har. Vi moderater har som utgångspunkt att upphandling ska ske affärsmässigt och på lika villkor för alla leverantörer, oavsett om de är stora eller små, svenska eller utländska, privata eller offentliga, allt detta för att hushålla med skattebetalarnas pengar på bästa sätt. För att säkerställa detta är det viktigt att tillsynen över den offentliga upphandlingen fungerar väl, och vi anser därför att denna behöver stärkas. Ett verktyg för att uppnå en stärkt tillsyn och en väl fungerande upphandling är tydliga sanktioner mot de upphandlande enheter som bryter mot upphandlingsreglerna. Lika viktigt och angeläget är det att kommuner och landsting samordnar och effektiviserar sina upphandlingar. Här är det viktigt att små företag får vara med och lägga bud. Här tycker alliansen samstämt att man lite djupare behöver se över detta område. Vi anser att en utmaningsrätt för anställda i offentlig sektor som vill ta över driften för den egna enheten bör införas i lagen om offentlig upphandling. Om en sådan utmaning från de anställda är mer effektiv än den nuvarande driften, bör den som regel beviljas. Här ska alltså inget godtycke finnas, utan här ska man utgå från det som faktiskt är grunden i offentlig upphandling. Vi anser även att en utmaningsrätt för privata entreprenörer bör utredas vidare. Avslutningsvis: En kommande proposition bör också innehålla det som för någon vecka sedan tittade på vad gäller de statliga bolagen. Det framgår av senaste granskning att de statliga bolagen står för en betydande del av statens samlade inköp och uppskattningsvis för en fjärdedel av värdet av den offentliga upphandlingen. Granskningen visar att det finns en uppenbar risk för att flera statliga bolag inte upphandlar i konkurrens enligt kravet i . har regeringen haft kunskap om detta. Och för offentlig upphandling och flera statliga bolag är oense om huruvida lagen är tillämplig för bolagens verksamhet eller inte. Trots det har regeringen inte vidtagit några åtgärder för att bryta det dödläge som har uppstått. påvisar ett antal rekommendationer, bland annat införande av effektiva sanktioner i lagen om offentlig upphandling. Då är det lämpligt att man också tar med detta i arbetet innan förslag läggs på bord. Jag yrkar bifall till reservation 6, men vi moderater står självklart bakom alla de reservationer där vi finns med, men jag kommer inte att kräva någon votering med rösträkning i frågan. Trevlig sommar till er alla! 83 (): Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation 6. Jag kan också trösta kammaren med att inte jag heller har någon direkt avsikt att begära votering med rösträkning. Varje felanvänd skattekrona är stöld. Detta är hämtat från den socialdemokratiske socialministern . En bakgrund till att vi har lagen om offentlig upphandling är att när statliga eller offentliga myndigheter ska handla upp någonting ska de se till att det görs på ett så bra och så effektivt sätt som möjligt, så att medborgarna kan vara övertygade om att man får det bästa möjliga av det som man vill ha till lägsta pris. Tyvärr kan vi konstatera att detta inte alltid fungerar på det sätt som det borde fungera på. har tidigare här nämnt bland annat kritik mot de statliga verken. Man kan också konstatera att bland andra kommuner och landsting inte alltid upphandlar när de borde göra det. Man kan konstatera att de ibland när det gäller anbudsförfarande har sådana kravspecifikationer att det i princip bara är en som kan lämna in anbud och att de på det sättet tränger undan konkurrenter. Detta är oerhört viktigt. Och framför allt borde vi se över, precis som föregående talare nämnde, hur små och medelstora företag på ett framgångsrikt sätt ska kunna vara med vid offentlig upphandling. Det har pekats på att det finns stora brister när det gäller detta. Det kan handla om att man har för otydliga underlag när det gäller upphandlingen, vilket gör att det är svårt framför allt för det lilla företaget, som inte har tid att sätta sig in i detta, som kanske inte ens vågar komma med ett bud. Man lägger ofta ut alltför stora volymer som ska upphandlas. Det gör också att små företag inte vågar eller rent praktiskt inte kan vara med. Det kan till exempel gälla om en statlig myndighet tillsammans med ett statligt företag lägger ut upphandling av datorer eller IT. De små företagen kan då sällan vara med, utan det är en eller två stora aktörer som är med. Det finns olika sätt att lösa detta. Man kan till exempel dela upp upphandlingen i olika delar. Man kan till exempel se till att en ny upphandling inte påbörjas förrän den gamla är avslutad. Detta skulle underlätta för de små företagen. Man kan också konstatera att små företag, när de känner sig missgynnade i samband med en upphandling, ofta är rädda för att gå till domstol och överklaga, därför att de känner att de nästa gång som det är dags för upphandling hamnar i en sådan position som gör att de riskerar att inte komma i fråga. Vi tycker därför att det vore bra och viktigt om man dels stärkte talerätten, dels även gav branschorganisationer talerätt i den här typen av frågor. Det skulle stärka möjligheterna för de små företagen. Jag är övertygad om att det hade varit bra om vi hade haft ett förslag eller en proposition när det gäller lagen om offentlig upphandling. kommer de här frågorna tyvärr att vila ytterligare ett tag. Jag tycker att vi har väntat alltför länge, men vi får väl hoppas att det kommer något bättre . 84 (): har tidigare fattat ett beslut om ett tillkännagivande till regeringen om ratificering av 94 som ger möjlighet att ställa kontraktsvillkor som går ut på att gängse lönenivå enligt kollektivavtal ska tillämpas. I en interpellationsdebatt mellan och kommunminister gav råd till upphandlande svenska kommuner och landsting att de ska ställa krav vid upphandling på att inget arbete får utföras som betalas sämre eller sker på villkor som är sämre än vad som föreskrivs i gällande kollektivavtal. uttalade också att hans mål är att ska ratificera konventionen. I betänkandetexten redogör finansutskottet för hur långt arbetet med dessa frågor har kommit. uttalar i sitt slutbetänkande att det får anses osäkert om en tillämpning av de krav som ställs i är förenliga mellan upphandlingsdirektiven och andra gemenskapsrättsliga regler. Men utredningen tar inte ställning till om nämnda ska ratificeras eller inte. I regeringen pågår ett arbete med att bereda frågan om att ratificera 94. skulle inte vara det enda landet som ratificerar konventionen. Den har redan ratificerats av 60 stater, varav 9 är medlemmar i . Bland dem finns och . De flesta har ratificerat konventionen . Varför vill inte alliansens partier att konventionen ska ratificeras? De säger sig ju i andra sammanhang värna om just kollektivavtalen. Jag har läst deras reservationer, och jag noterar att alla utom skriver att de sätter ett stort värde på att en stor del av det regelverk som styr förhållandena mellan arbetsgivare och arbetstagare är följden av avtal som sluts av fria och självständiga parter. vill de tydligt markera mot de antydningar som kommer från regeringen om att genom tvinga fram kollektivavtal eller att avstå att delta i offentliga upphandlingar. och skriver i sin gemensamma reservation och i en egen att enligt uppskattningar från Företagarna har ungefär hälften av företagen i inte tecknat kollektivavtal. De flesta av dessa är små och medelstora företag som skulle drabbas av de konkurrensbegränsande regler som regeringen nu verkar förespråka. De anser att regeringens förslag skulle skada, inte gynna, konkurrensen och avsevärt försvåra för småföretagandet i . och går faktiskt längst i sitt avståndstagande. Det skulle, menar de, hindra utländska företag utan svenska kollektivavtal att få delta i anbudsgivningen. Det strider mot grundläggande tankar inom EU. skriver ingenting direkt om dessa farhågor utan fokuserar på sanktioner mot upphandlande enheter som bryter mot regelverket. Det är enligt ett nödvändigt instrument för att komma till rätta med den otillåtna direktupphandlingen och andra konkurrensskadliga brott mot reglerna för offentlig upphandling. Jag hade velat ställa en fråga till , men jag ser att hon inte är här. Frågan var om hon och anser att ratificeringen av är att betrakta som något som skadar konkurrensen vid offentlig upphandling. kan jag tyvärr inte få något svar, men jag ställer frågan i alla fall. Företagarna sägs uppskatta att bara hälften av företagen har ingått kollektivavtal. Jag har tagit del av en annan siffra som säger att det handlar om att mellan och av arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal. Det är någonting som inte stämmer där. har också följt rättsläget när kommuner och landsting har ställt krav på kollektivavtal vid upphandling. Senast var det kommun som ställde kravet. En moderat politiker överklagade hos länsrätten och fick rätt. Men i juridiken handlar det om att använda orden på rätt sätt. Framgångslinjen handlar om att utforma krav på löner och arbetsvillkor i enlighet med kollektivavtal. har kritiserat utformningen av lagen om offentlig upphandling eftersom den i sin nuvarande form öppnar dörren för social dumpning. har därför en tydlig uppfattning att i lagen om offentlig upphandling ska det finnas en möjlighet att efterfråga eller kräva kollektivavtal vid upphandling. Vi vill också att begreppet affärsmässighet tas bort, eftersom det snävar in villkoren vid upphandlingar till att bli rent företagsekonomiska, trots att målet med offentlig verksamhet i huvudsak är socialt. vill att ratificerar 94. På denna punkt är vi i överens med statsrådet . Jag yrkar bifall till reservation 3. 85 (): Lagen om offentlig upphandling har effektiviserat offentlig verksamhet och lett till stora kostnadsbesparingar för kommunerna. är det vissa problem för de små och medelstora företagen att konkurrera på den offentliga marknaden. Offentlig sektor gör upphandlingar i nivån . Det är alltså en omfattande verksamhet som faller under den lagstiftningen. Ur samhällets synvinkel är det viktigt att det finns en reellt fungerande marknad för att systemet ska fungera på ett bra sätt och en rimlig kostandsbild uppnås. Det är alltså viktigt ur samhällets synvinkel att skapa en modell som stimulerar små och medelstora företags medverkan på den här marknaden. Så har vi inte upplevt tillämpningen av lagen . De skall-krav som redovisas i en upphandling måste därför vara utformade så att de stimulerar även nya företagare att delta i anbudsgivningen. Det är givet att det inte går att komma med ett förfrågningsunderlag, jag ska ta ett exempel, som omfattar 850 sidor innefattande 255 skall-krav och 300 bör-krav för ett jobb i nivån . Vid en sådan upphandling väljer många företagare att inte delta, då resurserna inte räcker till för den här typen av administrativt arbete. Förenklingar behövs alltså, som kravet på affärsmässighet uppfylls. Lagen är krånglig och svår att uppfylla. Överklagandena är därmed vanliga. De fel som begås är ofta beroende på bristande kompetens. Från sida anser vi att det behövs en förstärkning av lagen genom att tydliga sanktionsmöjligheter införs i den nya lagen. måste orimligheter i upphandlingsreglerna undanröjas. Nivån för direktupphandling måste höjas som en nivå för förenklad upphandling införs. Det är inte rimligt att som utarbetandet av förfrågningsunderlagen, med tillhörande utvärdering, kostar lika mycket som själva arbetet. Ett stort mått av sunt förnuft måste in i det här systemet. Lika orimligt är det att kräva upphandling enligt lagen om offentlig upphandling inom vården, där upparbetade kontakter mellan patient och läkare finns. Här måste faktiskt kontakten mellan patient och läkare väga tyngre än relationen mellan och eller Carema, vem det vara månde. De exempel vi har sett på det här området har knappast stärkt tilltron till samhällets sätt att styra den här verksamheten. gäller även för de statliga inköpen. Här har sett över lagens tillämpning, och det är bara att konstatera att det är en beklämmande läsning. Det borde vara naturligt att även upprätthåller kravet på en god ekonomisk hushållning med hög effektivitet då det här är en fråga om användningen av skattebetalarnas pengar. Här måste en skärpning till. En skyndsam översyn av den statliga inköpsanordningen bör därför göras, vilket måste ligga i allas intresse. Många kommuner väljer att bedriva sin verksamhet i andra former än sedvanlig förvaltning. Ofta väljs aktiebolagsformen, och då är det knappast rimligt att ett sådant helägt kommunalt bolag ska konkurrera på en marknad för att utföra det arbete som var avsikten i den nya styrmodellen. Här måste en förändring ske i den pågående översynen av lagen. Dessutom måste möjligheten till utmaningsrätt för anställda inom offentlig sektor införas om de vill ta över driften av en verksamhet. Om anställda kan bedriva verksamheten effektivare än kommunen så ska utmaningsrätten gälla för den första upphandlingsperioden. Det är en rimlig lösning för att stimulera företagandet som möjligheten till en bättre löneutveckling kan skapas. Det är tveklöst så, om vi anknyter till den föregående diskussionen, att det här skulle kunna innebära en bättre löneutveckling just för kvinnor inom vården. För att svara på den direkta fråga som ställde i förra debatten kan jag säga att just effektiviseringen i det här arbetssättet ger stora utrymmen för löneökningar. Jag har mängder med bevis på att så faktiskt är fallet. Lagen om offentlig upphandling är under översyn. Det är ett komplicerat arbete som kraven på förändringar är stora. Det är en nyckelfråga i arbetet om utvecklingen av vårt näringsliv, främst inriktad på de små och medelstora företagen. Det är därför med stor förväntan vi ser fram emot det förslag och den proposition som kommer i ärendet. I och med att vi nu har vi den rådande situationen i kammaren, fru talman, tänkte jag inte yrka bifall till någon reservation. I stället rekommenderar jag dem som arbetar med den här utredningen att dels läsa samtliga reservationer, dels läsa det protokoll som kommer från den här debatten och det här sammanträdet. 86 (): I betänkande 19 från finansutskottet behandlas 93 motionsyrkanden angående offentlig upphandling samt styrelses redogörelse angående den statliga inköpsanordningen. Motionerna rör bland annat frågor om affärsmässighet, marknadsskadeavgift, sociala och miljömässiga hänsyn vid upphandling, antidiskrimineringsklausuler och statlig inköpssamordning. I betänkandet finns också elva reservationer. Regeringen bereder förslagen från , och det torde därför vara rimligt att inväntar resultatet från denna beredning innan tar ställning till de motioner som behandlas. Från uppges att beredningen av utredningens slutbetänkande beräknas kunna påbörjas under tidig höst . Lagen om offentlig upphandling är en komplicerad massa som vi dessutom inte förfogar över själva här i . I och med medlemskapet i den europeiska unionen har också förbundit sig att följa de EU-direktiv som gäller inom detta område. För tids vinnande avser jag inte att kommentera de områden där utskottet konstaterat att regeringen troligen under nästa kommer att presentera en proposition. Däremot tänker jag något kommentera redogörelse. I redogörelse påtalar brister i den statliga inköpssamordningen. I redogörelsen anförs att det saknas grundläggande information om hur ramavtal används i staten. Det går heller inte att få svar på vilka besparingar den samordnade inköpsverksamheten leder till för staten. Därmed saknas förutsättningar för att avgöra om statens möjligheter till besparingar nyttjas fullt ut. Av granskningen framgår också att uppföljningen av Statskontoret, som haft ansvaret för att samordna och följa upp inköpsverksamheten, haft stora brister och att redovisningen till regeringen inte är rättvisande. Sammanfattningsvis säger att granskningen väcker flera frågor av grundläggande karaktär och rekommenderar regeringen att se över systemet för statlig inköpssamordning i sin helhet. Jag vill säga att gjort ett bra jobb för att påpeka brister i den statliga förvaltningen, och regeringen har redan tagit tag i de problem som revisionen påpekat.