prot · GT0993 · 2006-03-23 00:00:00 — Det är på sin plats att tala om en ökande medvetenhet. Det är inte längre töntigt att göra djurens sak till sin. Jag undrar egentligen hur ofta man debatterade djurrättsfrågor här i . Ganska säkert var det inte så ofta under ett riksdagsår. Djur är inte människor, men de saknar inte känslor. De ska därför skyddas mot smärta, lidande och negativ stress. En god djuromsorg ger våra djur detta skydd under hela deras livslängd. I denna debatt vill jag speciellt lyfta fram några frågor som vi i har lämnat motioner på. Jag börjar med kycklingindustrin. Jag anser att dagens slaktkycklingar lever ett liv som ur djurskyddssynpunkt är oacceptabelt. Uppfödningen baseras vanligen på att få kycklingarna att växa så snabbt som möjligt. Detta åstadkoms genom avel, energi- och proteinrik mat samt tillskott i maten. De får bara en kort mörkerperiod för att hinna äta så mycket som möjligt. De hålls som regel i ganska trånga och smutsiga miljöer. Sjukdomar, en ganska hög dödlighet och beteendestörningar är vanliga. En slaktkyckling slaktas vid fem sex veckors ålder och väger då ca . Det är en oerhört snabb tillväxt. Biologiskt sett är de inte vuxna, men de transporteras då bort från kycklingfarmen till slakt. I är det fem stora slakterier som slaktar av kycklingarna. Slakten av kycklingar är vanligen mer mekaniserad än slakt av andra djur. Därför kan så många som 5 0008 000 djur slaktas . som ska se till hygienen vid slakterier har rapporterat om skador som kycklingarna fått vid lastning, transport och hantering innan de slaktas. kan konstatera att ekonomiska intressen fått gå före djurskyddsintressen när det gäller kycklingindustrins hantering av fåglar. Den utformning som slaktkycklingproduktionen har är inte förenlig med djurskyddslagen. En översyn av uppfödningen måste komma till stånd . Bland annat måste beläggningsgraden minska, och benhälsa och beteendestörningar måste åtgärdas. Vi borde titta på positiva exempel. Jag tror att det bara finns en ekologisk kycklinguppfödare i , men i länder som , och finns det en tradition att föda upp långsamväxande kyckling på grönbete. I finns det ett stort marknadsintresse för ekologisk kyckling, och det finns tillgång till både hel kyckling och styckningsdetaljer i de stora livsmedelskedjornas butiker. Alltfler konsumenter har blivit medvetna om både köttkvalitet och djurens behov av naturligt beteende, vilket har bidragit till en ökad efterfrågan i butikerna i . kläcks 70 000 långsamväxande kycklingar som föds upp på olika ekologiska gårdar runtom i landet. Vi borde kanske försöka ta efter . Det finns säkert en stor marknad för långsamväxande kyckling även här i . På EU-nivå går det trögt med djurskyddsfrågorna. En handlingsplan som har varit försenad har presenterats. Kommissionens mål med handlingsplanen är att tydligt definiera gemenskapens politiska inriktning när det gäller djurskydd och, som man skriver, att ha fortsatt höga krav på djurhållningen inom EU samt att förbättra samordningen av befintliga resurser. hoppas jag att handlingsplanen inte bara blir vackra ord. Historien har ju tyvärr visat att det inte är så mycket aktivitet inom EU i dessa frågor. Papper, konferenser och vackra löften brukar EU producera när det gäller djurskyddsfrågor, men inte så mycket reellt. Varför vill man inte göra mer när det gäller djurtransporterna, något som miljoner människor har krävt? Alla de djur som människan genom jakten utnyttjar för sina intressen skyddas inte av vår djurskyddslag. Tyvärr förekommer det inom jakten särskilt oetiska jaktformer. Hit hör godsjakten, som är jakt på uppfödda fåglar, och grytjakten. Grytjakten är en jaktform som innebär att djur jagas under jord i sina gryt, där de har sökt skydd. Vid jakt på rävar och grävlingar används hundar som skickas ned i grytet för att hämta upp djuret. Grytjakten har varit omdiskuterad . Särskilt ifrågasatt är jakten på grävling. Krav på förbud mot grytjakt på grävling har ständigt återkommit, inte minst från tillsynsmyndigheterna och djurskyddsorganisationerna. Nära förknippat med grytjakten är den testverksamhet, så kallade grytanlagsprov, som anordnas i konstgjorda gryt med grävlingar som hålls i fångenskap för ändamålet. Syftet med anlagsproven är att studera hur hunden agerar i närkontakt med grävlingen. har studerat grytanlagsproven, och i en skrivelse till regeringen sade man att grytanlagsproven bör förbjudas. SVA har också studerat denna fråga och dragit slutsatsen att grytanlagsprovsverksamheten inte är förenlig med djurskyddslagens krav. Jag tycker som många remissinstanser att grytjakt och grytanlagsprov bör förbjudas av djuretiska skäl. I detta betänkande har vi också några reservationer kring sexuellt utnyttjande av djur och djur i pornografiska sammanhang. Vi vet att djur utsätts för sexuella övergrepp . Rapporter om detta kommer till djurskyddsorganisationerna i allt större omfattning, och veterinärernas samarbetsorganisation har reagerat. I flera andra europeiska länder finns det lagar mot sexuellt utnyttjande av djur och mot djurpornografi. Vi borde nog också införa en starkare lagstiftning mot detta. Vår djurskyddslagstiftning tycks tyvärr inte vara tillräcklig. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 13 som rör slaktkycklingar. 107 () replik: Inte nog med att vi ska förbjuda jobben inom pälsnäringen i . är nästa bransch utpekad av , nämligen slaktkycklingbranschen. Inför de budgetförhandlingar med regeringen som kommer, avser ni att ställa ultimatum i den här frågan så att vi får ytterligare näringsförbud inom detta område? 108 () replik: Jag ska svara väldigt kort. Jag har sagt att en översyn av uppfödningen måste komma till stånd . Slaktkycklingen kan alltså inte bete sig på ett naturligt sätt. Jag tycker inte att uppfödningen uppfyller de krav vi har i djurskyddslagstiftningen. 109 () replik: svarade inte på frågan om ett ultimatum. Jag kan tolka det som att det blir ett ultimatum i budgetförhandlingarna. Och nästa bransch som det är dags för med ett indirekt näringsförbud är slaktkycklingbranschen, så att vi till påsk kommande år inte kan äta svensk kyckling. Äter svensk kyckling? Eller vad äter han för kyckling? 110 () replik: Jo, det händer att jag äter kyckling, men jag är ganska restriktiv med det . 111 (): Jag ska börja med mitt yrkande, så att jag inte glömmer det. Jag yrkar bifall till reservation 10, men jag står självklart bakom övriga reservationer från i detta betänkande. Djurskyddet är inte något nytt område som vi debatterar . Jag ska därför först uppehålla mig vid de principiella frågorna när det gäller djurskydd och därefter gå in lite mer specifikt på minkfrågan och pälsdjursfrågan. När man diskuterar djurskydd tycker jag att det alltid är viktigt att först fastslå att vi människor har rätt att ha djuren i vår tjänst. Det kan gälla produktion av mat och produktion av päls. Men vi kan också ha djuren som sällskapsdjur. Jag gör ingen principiell skillnad i fråga om vilket ändamålet är. Det viktiga tycker jag är att vi människor som vi tar oss rätten att ha djur i vår tjänst också tar ansvaret för att behandla djuren på ett bra sätt. För mig är detta det grundläggande i själva djurskyddet. I har vi, som har sagts tidigare från talarstolen, en av och världens kanske strängaste djurskyddslagar. Jag tycker att det är bra att vi har tuffa regler, så att vi vet vad vi har att hålla oss efter. är vi inte en isolerad marknad. Det gäller att kunna konkurrera med dem som har helt andra djurskyddsregler och därmed också lägre kostnader. Jag tycker att det är viktigt att vi också har ett sådant perspektiv på djurskyddet att vi inte skapar världens bästa djurskydd men prisar oss ur marknaden på ett sådant sätt så att vi i inte har några djur som kommer i åtnjutande av detta goda djurskydd. Det är en balansgång. Jag märker ofta när jag är ute bland aktiva brukare att man lägger in detta som en faktor när man står inför ett stort investeringsbeslut. Man funderar inte bara på om det kommer att vara ekonomiskt bärkraftigt och om man är beredd att låsa upp sig och sin familj tidsmässigt inför den investering som det innebär när man har djur att passa. Man funderar också på om man har möjlighet att konkurrera med det djurskydd och det kostnadsläge som vi har. Det finns också en rädsla för att bli utmålad som bov och skurk om det är något som inte stämmer vid en inspektion. Detta är en realitet för många djurägare . Jag ska därefter tala om pälsdjursnäringen. Jag har två frågor till Socialdemokraterna. Den första tror jag faktiskt att jag fick svar på i inledning. Frågan är: Är detta ett näringsförbud, eller är detta ett sätt att förbättra djurskyddet i ? gav svar på detta i inledningen. Han sade att vi säkert kommer att debattera pälsnäringens vara eller icke vara. Det handlar alltså inte om djurskydd, utan det handlar om att plocka bort en näring. Det handlar alltså om pälsnäringens vara eller icke vara. Jag har fått svaret. Det handlar alltså inte om djurskydd. Jag har en annan fråga som kan svara på. Jag har sett uppgifter om att man är beredd att betala en halv miljard för att genomföra detta. Hur känns det då att lägga ut en halv miljard på att göra ett tusental människor i arbetslösa och aktivt betala ut pengar för att göra folk arbetslösa? Jag konstaterar att detta inte handlar om förbättrat djurskydd. Det handlar om en nedläggning. Effekterna av detta blir självklart att dessa minkar kommer att produceras någon annanstans där man har ett betydligt sämre djurskydd än vad vi har i . 112 (): I det betänkande som vi debatterar tas en lång rad viktiga djurskyddsfrågor upp. Men med tanke på att vi inte har så på oss, hinner jag bara kommentera några av många reservationer. Jag tänkte börja med en väldigt grundläggande fråga, nämligen frågan om rättvis konkurrens mellan företagare i olika länder. Det är faktiskt några talare som redan har berört den frågan på lite olika sätt. Jag tolkar det ganska mycket som att man kanske inte ska ställa så höga krav i eftersom det då blir svårare att konkurrera. Men jag ser det på ett annat sätt. Rättvis konkurrens och frihandel borde betyda att vi i , och i alla andra länder, kan ställa precis samma krav på svenska som på utländska producenter. Därför har vi en reservation om just den frågan. Ofta tolkas frihandel som att man ska kunna sälja mellan länder utan tullar och andra handelshinder. Men varför ska det vara så? Varför kan man inte helt enkelt ställa precis samma krav på producenter oavsett i vilket land som de befinner sig? Det skulle lösa många av problemen som gäller äggproducenterna som några talare har tagit upp här tidigare. Om man kunde ställa samma krav på djurskydd i fråga om importäggen så vore det inte något problem. Men delar av äggnäringen har faktiskt problem med orättvis konkurrens inom . De producenter som trodde på de politiska löftena om att vi skulle få ett riktigt förbud mot burhöns och satsade på nytt och investerade i moderna system för frigående höns blev faktiskt lurade och har vissa problem . Det gäller särskilt dem som inte är Kravproducenter. Kravproducenter kan få ett visst mervärde på ett annat sätt för sin produktion. Men producenter som har konventionell produktion med frigående höns har faktiskt blivit lurade av politikerna när det ändå blev möjligt att fortsätta med någon form av produktion med burhöns. En annan fråga som jag vill ta upp och som har diskuterats i kammaren handlar om förbudet mot import av hund- och kattskinn. Jag tror inte att det är så stor politisk åsiktsskillnad mellan partierna när det gäller vad som borde göras. Men det går otroligt långsamt. borde driva på hårdare inom EU och också gå före med ett nationellt förbud. Så varför väntar man? Det är synd att inte fler partier har kunnat enas om att driva på här. En annan fråga som ingen talare har tagit upp gäller kastrering av smågrisar. I är det tillåtet att kastrera obedövade smågrisar. Det är en väldigt otäck hantering. Jag har själv inte provat på det sedan jag gick på lantbruksskola. Men för dem som inte har gjort det kan jag säga att det är något väldigt obehagligt. Och det är inte omöjligt att införa ett förbud. Det har visat som redan har ett förbud . Ytterligare en fråga gäller sexuellt utnyttjande av djur som ett flertal partier har reservationer om. är det tillåtet att utnyttja djur sexuellt om man inte bedömer det som ett direkt lidande för djuret eller att djuret tar skada. Där skulle vi vilja förtydliga lagstiftningen så att det blev ett rakt och tydligt förbud. Det har vi faktiskt haft i tidigare. nämnde också grytjakten. Där är jag lite förvånad över att inte hela utskottet kan ställa sig bakom ett förbud. Där råder det ju en stor enighet bland sakkunniga om att grytanlagsproven knappast är förenliga med djurskyddslagen. Men i betänkandet tar majoriteten också upp både SVA och som har ifrågasatt grytanlagsproven. Det kan väl ändå inte vara så oerhört viktigt för samhället att hålla på med grytanlagsprov när det är så ytterst tveksamt från djurskyddssynpunkt? Jag kan inte låta bli att nämna pälsdjursnäringen. Det finns en gemensam borgerlig reservation mot den proposition som alldeles har lagts fram för . Jag vill inte dra i gång en jättedebatt . Vi får ju en väldigt rejäl debatt och ett särskilt betänkande om saken. Talmannen har dessutom vädjat om att vi ska vara snabba . Men det är tråkigt att inte alla partier ställer upp på att hävda minkarnas rätt till ett naturligt beteende. På en punkt kan jag dock ge er rätt. Visst borde vi ha haft ett importförbud detta enligt vår reservation 2. Bra är att vi i alla fall nästan inte importerar några skinn till , så problemet är inte så där väldigt stort just när det gäller minkskinn. Då är problemet mycket större när det gäller till exempel äggproduktion och djurskyddskrav. Jag tänker inte yrka bifall till några reservationer eftersom jag bedömer att de inte vinner kammarens stöd. Jag slutar här; det blir väl repliker. 113 () replik: Jag vill börja med att ställa en fråga om det som hade ett yrkande om, nämligen om nästa fråga om ett indirekt näringsförbud blir den om slaktkycklingen. Tillsammans med har ni ju en reservation i den frågan. Nästa fråga till rör lite grann den djuromsorg som vi har i vårt land och de människor som jobbar med djuren. Jag tänker på den ligghallsdebatt om dispenser som vi just nu har i . Det är ganska få som har dispenser. Många av dispenserna handlar om gutefår och andra djur som är så betingade att de levt naturligt ute i många herrans år. Där hävdar nu och det tidigare språkröret att djuren ska ha tak över huvudet. Det gäller bland annat de 1 400 kreatur som finns nere på Revingehed. Det blev avslag på den dispensen utan att man ens sett det hela. har man valt att se det men har ändå inte ändrat uppfattning. Vad anser om att vi inte kan fullfölja dispenser för djur som mår oerhört bra i ? 114 () replik: Jag börjar med den första frågan som väl till och med gällde statsbudgeten. Du nämnde om den till . Nej, det kommer inte en avveckling av ytterligare näringar. Slaktkycklingen kan komma in på ett sätt. Vi funderar nämligen på att presentera ett småföretagarpaket där vissa delar av LBU ingår. Där finns det ett investeringsstöd till lantbrukare som vill gå längre än miljö- och djurskyddskraven, så lite grann kan vi få in slaktkycklingar indirekt. Sedan gäller det frågan om ligghallar och lite grann vad jag personligen tycker. Ja, jag har jobbat ganska mycket med kor, visserligen , och jag tycker att man i det läget att det finns till exempel naturliga skydd och där utfordringen kan så att det inte är blött och slaskigt borde kunna ge dispenser. Jämfört med andra typer av köttproduktion till exempel när det gäller kraftfodertjurar, som är tillåtet gör jag bedömningen att de här frigående djuren har ett mycket bättre liv. Jag tycker alltså att det är tråkigt med den restriktiva hållning som det blivit till dispenser och hoppas att det kan ske en uppmjukning där. 115 () replik: För det första tackar jag för det som sagts, inte minst med tanke på att vi fått reda på att det inte blir fler indirekta näringsförbud inom den här branschen. Alla vi som jobbar där tycker att det är oerhört viktigt att vi också kan äta svensk mat. För det andra tackar jag för dina synpunkter vad gäller ligghallsdiskussionen och den djuromsorgsdebatt vi där har. Vi vet att nästa dispens som blir aktuell handlar om gotlandsrussen på Lojstahed. Sedan urminnes tid finns russen där. Vi värnar också dem oerhört mycket och vill se en fortsatt dispens. Jag hoppas på att få se och stöd även i fråga om det naturliga beteendet. 116 () replik: Också jag tycker att det är viktigt att gotlandsrussen kan få fortsätta i frihet som . Det finns ju faktiskt också naturliga vindskydd. 117 () replik: Min fråga till rör er reservation om indirekt importhinder beträffande länder i världen som inte skulle uppfylla de djurskyddskrav som har. Det kan låta bestickande och trevligt att man på så sätt skyddar den egna näringen utifrån de högre krav som finns här. Frihandel är bevisligen ett av de bästa sätten att sprida välstånd också till de fattigaste länderna i världen. De fattigaste länderna i världen är oerhört beroende just av sin livsmedelsproduktion och sin livsmedelsförsäljning till de rika länderna. Man är också beroende av att få tillgång till de rika ländernas marknader. och faktiskt också , tror jag, har tillhört dem som arbetat och agerat för att de handelshinder som finns till exempel inom EU ska sänkas så att vi får en bättre och rättvisare världshandel. Ser du inte en risk med att den typ av förslag som du här lägger fram just blir ett hinder för tredje världens länder som på inget sätt kan bygga upp den typ av kontroll som vi har här för att säkerställa att de har ett djurskydd på vår nivå? 118 () replik: Jag tycker inte att det finns någonting som tyder på att man i fattigare länder inte skulle kunna bedriva en produktion som är väldigt bra från miljö- och djurskyddssynpunkt. Man kan som exempel ta sådana märkningssystem som Krav och rättvisemärkt, som ju också finns i fattigare länder till exempel. Detta är oerhört viktigt för exempelvis kaffeproduktion, teproduktion och bananproduktion. Den möjligheten har alltså visat sig finnas . Kanske kan det här tvärtom vara en positiv möjlighet för många . 119 () replik: Jag tror att du överskattar den nischmarknad som finns för vissa typer av märkta produkter kontra den mycket större försäljning som finns på andra områden. Även om rättvisemärkning har betydelse för tredje världens länder har en hel del andra produktionsformer väsentligt större betydelse för levnadsstandarden i de här länderna. Det är väldigt lätt att teoretiskt tycka att den typ av tullar eller handelshinder, som ju det här förslaget innebär, på något sätt skulle göra världen bättre. Jag tror att det är ett ypperligt sätt för västvärlden att sätta upp handelshinder mot framför allt tredje världens länder. Det skulle nog vara en mycket riskabel väg att gå. 120 () replik: Jag tycker att här har en väldigt pessimistisk inställning. Kanske den här typen av möjligheter att ställa samma krav vad gäller miljö- och djurskydd skulle göra livet bättre för många människor i . Ta till exempel kemikalieanvändningen som ofta är vidrig i med väldigt lite av skyddsutrustning och med kemikalier som inte är tillåtna här. Att inte kunna ställa krav på att man inte ska använda den typen av kemikalier är någonting som direkt skadar människorna i de länderna, så jag ser nog här mer av positiva möjligheter snarare än hot för . När det gäller en hel del av de produkter där detta kanske skulle vara viktigast och mest aktuellt till exempel på äggsidan är det nog inte så att konkurrensen på den svenska marknaden i någon större utsträckning är från . Reservationen i betänkandet gäller till exempel konkurrensen från finska producenter. 121 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU18 och avslag på samtliga motioner och reservationer. Debatten om djurskydd är viktig, inte minst med hänsyn till många av våra yngre medborgare, som ofta är starkt engagerade i de här frågorna. Det handlar om etik, om hur vi behandlar våra djur, alltifrån sällskapsdjur till de livsmedelsproducerande djuren. Vi är alla överens om att vi ska ta hänsyn till de djur vi har i vår tjänst, eftersom djuren är beroende av de människor som kommer i kontakt med dem. Djurskyddet är ett stort ansvar för oss politiker och hela samhället. Det är vår uppgift att se till att vi har en bra och skarp djurskyddslag, som ses över med jämna mellanrum och som kan förändras efter tidens gång. Våra hårda regler är en tillgång mot bakgrund av de djursjukdomar som härjar över världen . Därför är det glädjande att alliansen har uttryckt att våra regler är bra. går så långt som att sade att de är bäst i världen. Det tackar vi för, det är ett erkännande. Låt oss därför se reglerna som den konkurrensfördel som de kan utgöra . När det gäller betänkandet vi nu debatterar vill jag göra följande kommentarer. När det gäller tillsynen är det angeläget att djurskyddstillsynen fungerar på alla nivåer. Därför bör den lokala tillsynen stärkas och bli mer likvärdig över hela landet. Kommunerna har redan möjlighet att samverka över kommungränserna på detta område. Dessutom ska både Djurskyddsmyndigheter och ge stöd till lokala myndigheter, och kommunerna ska ha sina tillsynsplaner. Detta är ett viktigt arbete, och därför kan jag känna en viss oro när och även för den delen driver krav om att avveckla eller när och vill minska anslaget med . Det är krav som inte på något sätt underlättar arbetet med tillsynen utan snarare motverkar det. En annan fråga som återigen blivit aktuell och som flera har tagit upp här är insmuggling av hundar. kunde vi läsa i tidningarna om att sex små valpar någon sade nio och någon annan elva, men sanningen ligger väl någonstans mellan sex och elva hittades i bagaget hos ett par som uppenbarligen inte tyckte att våra regler är något att bry sig om. Jag tror att vi alla är överens om att det här att få bort smugglingen också handlar om att inte få in oönskade sjukdomar, till exempel den berömda dvärgbandmasken. Alla vet att det egentligen räcker med en enkel avmaskning innan införsel sker. De här hundvalparna fick plikta med sitt liv till följd av vuxna människors girighet och förakt för lagar och regler. Både och ökar nu sitt samarbete för att effektivisera åtgärderna mot den organiserade insmugglingen och komma åt bulvaner inne i landet. Dessutom finns frågan med i den utredning som pågår om befogenheter. Men vi behöver inte vänta. Vi kan redan nu öka våra informationsinsatser, och vi kan intensifiera debatten, vilket faktiskt kan leda fram till att efterfrågan på insmugglade hundar minskar. Glöm inte, kära ledamöter, att det faktiskt redan är förbjudet att smuggla. En tredje fråga, fru talman, är frågan om tävlingsveterinärernas ställning. En särskild utredning sitter och tittar på frågan och ska lämna sitt betänkande , det vill säga . är departementen stängda, så det blir väl fredag eller måndag i så fall. Utredningen omfattar just de frågor som tas upp i bland annat reservation 25. Var ska anställningen ligga? Hur blir det med konkurrensneutraliteten? Jag skulle vilja ställa en fråga till oppositionen: Hur kan vi garantera tävlingsveterinärernas objektivitet om veterinärerna inte är centralt anställda? Just i tävlingssammanhang borde det vara viktigt att veterinärer förordnas utan att det finns risk för partiskhet, vilket skulle kunna skada inte bara djuren utan också tävlingsarrangemangen. , fru talman, några ord om pälsdjursnäringen! Jag tänker här och bara göra två korta kommentarer med tanke på att frågan ska behandlas här i kammaren . Vi fick propositionen i går. Det första är att vi har två kongressbeslut med krav på skärpningar för pälsdjursnäringen. Vi tar våra kongressbeslut på allvar. De är nämligen ett uttryck för våra partimedlemmars vilja och hur de ser på olika saker och ting.