prot · GT0999 · 2006-03-31 00:00:00 — Det visar den aktiva politik för mänskliga rättigheter som har ett utomordentligt starkt stöd i och att frågorna verkligen engagerar partier och ledamöter. Det är mycket gott. Men alla dessa yrkanden visar också att det finns en självkritik mot vad vi åstadkommer, att det finns önskemål inom på ett starkare och tydligare agerande på många områden och att kanske ska försöka arbeta ännu mer resultatinriktat än . Detta måste ses som en utmaning för dem som företräder , och de bör ta upp detta konstruktivt. Det måste utgöra en tillgång och en styrka när man i olika sammanhang fortsättningsvis agerar för de mänskliga rättigheterna. Jag har lyssnat på dem som har talat före mig i debatten och jag instämmer som sagt var i ganska mycket av det de säger. Men det finns en problematik som tas upp i reservation 1, som några talare har varit inne på, där jag tycker att de tänker lite fel. Det är relationen mellan politiska och sociala rättigheter. Det är klart att fattigdom aldrig får utgöra någon anledning till att inskränka en politisk eller ideell mänsklig rättighet. Men fattigdom betyder också att frihet och mänsklig rättighet för många människor bara är formell, inte reell. Den som ligger i en rännsten och svälter har inte så stor reell nytta av tryckfrihet. Den som är utblottad, fattig och utan mat har sannolikt ingen möjlighet att hålla sig vare sig med skrivmaskin, dator eller än mindre att äga en tidning eller ett bokförlag. Det finns alltså en bestämd relation mellan de sociala rättigheterna och förverkligandet av de politiska rättigheterna. Det sambandet går inte att prioritera bort så som man vill i den borgerliga reservationen. Det är alltså nödvändigt att vi kämpar för de allmänna mänskliga rättigheterna. Rätten till liv bildar ju utgångspunkten, men rätten till liv förutsätter rätten till mat. Den förutsätter rätten till en anständig eller möjlig försörjning. Har man inte en möjlig försörjning har man inte de ideella rättigheterna. Detta samband finns. Då kan man inte säga att vi prioriterar de rättigheter som det är lättast för dem som har det bättre ekonomiskt att utnyttja, men vi nedvärderar de sociala rättigheterna, det vill säga att man också ska skapa anständiga sociala villkor. Anständiga sociala villkor för människor är en grund för att de ska kunna utnyttja sina allmänna politiska rättigheter. Bland de många yrkandena i det här betänkandet finns ett stort antal som uppmärksammar de systematiska övertramp av mänskliga rättigheter som sker i olika länder. Det har tagit upp i andra sammanhang, och vi har därför inga yrkanden när det gäller till exempel det vi har aktualiserat om den marockanska regeringens politik i och dess förbrytelser mot mänskliga rättigheter i det sammanhanget eftersom dessa landsspecifika frågor inte direkt tas upp. En fråga har vi dock i en reservation riktat uppmärksamheten mot. Det är förekomsten av brotten mot de mänskliga rättigheterna i , där det förekommer dödsstraff och tortyr. Vi ser att arbete bedrivs, inte minst genom den dialog som EU försöker få till stånd, och att man försöker få starkare markeringar. Men vi menar att man måste sätta mer kraft bakom orden. Även om jag inte vill ha en votering i den här frågan kommer givetvis att fortsätta att verka i den riktningen att man måste försöka pressa fram förändringar i den kinesiska så kallade . Vi har också deltagit i en reservation om en internationell konvention om avskaffande av all diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. En sådan konvention skulle vara ett bra mål för det arbete som såväl som EU bedriver på området. Den skulle utgöra ett reellt stöd för människor som i alltför många länder är utsatta för diskriminering och förtryck. Jag inleder med att notera det goda i den prioritet och det engagemang som visar kring fri- och rättigheter. är det på sin plats att utan att förringa de insatser som vårt land gör konstatera att även solen har fläckar. Vi måste notera att självt ibland får kritik för att inte konventioner om mänskliga rättigheter är fullt ut tillämpliga i svensk rätt och att ofta får kritik för brister i asyl- och utlämningsärenden. kommer att behandla dessa frågor i annat sammanhang, men jag tycker att det är viktigt att när vi diskuterar internationella frågor veta att vi står starkare desto bättre vi städar framför den egna dörren. Slutligen vill jag för egen del, inte för mitt parti, men det kanske framgår, konstatera den roll som EU och arbete i EU spelar för de mänskliga rättigheterna. Genom EU:s starka betoning av mänskliga rättigheter har det i många länder som har sökt, eller söker, medlemskap skett avsevärda förbättringar. Det må gälla . Det må gälla förhållanden för minoriteter som romer i och så vidare. EU är en sorts fyrbåk. Länder som söker sig närmare EU försöker hyfsa sin demokrati, hyfsa sin behandling av minoriteter och förbättra sig när det gäller tillämpningen av de mänskliga rättigheterna. Nödvändiga insatser för att bekämpa terrorism eller politiken i asylfrågor får inte drivas dithän att unionens trovärdighet på detta område kan fläckas. Det kräver uppmärksamhet också framöver som också andra har varit inne på. Jag vill beklaga att den nya tills vidare har stoppats. Dess legalt bindande rättighetskatalog hade ytterligare stärkt rättigheterna inom den starka internationella aktör för rättigheterna som EU är och bör fortsätta att vara. 5 () replik: Fattigdom och hunger är en sak. Politiska rättigheter är något annat. Varför envisas, fru talman, svensk vänster och svenska kommunister med att tro att grundläggande mänskliga fri- och rättigheter exklusivt ska tillhöra oss i den västliga, rika, välsituerade, ombonade och trygga världen? Varför begriper inte svensk vänster att de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna bör tillhöra alla, överallt och på alla sätt? De politiska rättigheterna syftar till att skydda människor från övergrepp. De är för demokratins skull. De är grunden för mänskliga rättigheter. De finns där i form av yttrandefrihet, religionsfrihet, rösträtt, förbud mot tortyr och dödsstraff. Det är politiska rättigheter. Kommunister världen över håller fram sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter som något fint att gömma sig bakom i stället för att införa demokrati. Men de rättigheterna är processuella, fru talman, det vill säga de kan genomföras successivt i takt med att man når ekonomiskt välstånd, fred eller vad det kan vara fråga om. De är alltid processuella och inte absoluta. Mänskliga rättigheter är bindande och grundläggande. Där är vattendelaren mellan svenska Vänstern och alliansen och mitt parti i synnerhet. 6 () replik: Jag tror att har lyssnat dåligt på vad jag har sagt. Jag sade att detta att det förekommer fattigdom aldrig får tas till intäkt för att beskära de allmänna politiska och allmänna mänskliga rättigheterna. Jag sade att det finns ett samband mellan de sociala rättigheterna. Det är inte för att komma ifrån de allmänna rättigheterna. Det är inte för att jag är för att det ska finnas tortyr eller inskränkningar i yttrandefriheten. Men jag säger att den som ligger och svälter i rännstenen, den som är utan mat, den är föga betjänt av att säger: Du har ju tryckfrihet. Det är kanske rätten till liv, mat, läkarvård och sådana saker som den människan upplever som primärt. Vi måste se detta samband. Då går det inte att säga att de politiska rättigheter som vi har i väst, i de utvecklade länderna, är förmer än andra. De politiska rättigheterna är okränkbara, men vi måste också se till att människors sociala rättigheter tillgodoses. Det är grundvillkor för livet. Vi lever dock av mat. 7 () replik: Människan lever inte av bröd allena utan också av de stora orden som frihet, rättvisa, att vara sedd och bekräftad samt att få uttrycka sin mening. Det är en djup skillnad, , mellan liv och existens. Vi menar precis vad vi skriver i reservationen. I detta replikskifte låter det precis som om du håller med om den reservationen. Vi har skrivit att sociala och kulturella rättigheter ska införas processuellt sedan basen har grundlagts, de grundläggande fri- och rättigheterna, det vill säga förbud mot tortyr och förbud mot dödstraff. Det handlar om rätt till liv, även om man hör till en minoritet i ett land. Det här är avgörande. Här går en vattendelare i svensk politik. Vi ser reminiscenserna av det kommunistiska manifestet blossa upp. Man gömmer sig bakom sociala rättvisor, att människor har tak över huvudet och arbete, oaktat de har valt det själva eller inte utan har blivit påtvingade pålagor, och då har man samvetet och ryggen fri. Det är oacceptabelt. Det är oacceptabelt att försvara bristen på demokrati och mänskliga rättigheter, undermålig rättssäkerhet och tryckfrihet med hänvisning till att sociala rättigheter upprätthålls. Det här är spåren av en svunnen tid. Överallt i världen har kommunismen rasat, men på sina håll finns den kvar. Det ser vi exempel på här och . 8 () replik: Det är dåligt lyssnande av vad jag försöker säga från sida. Hon är på något sätt fast i en diskussion med mig som kanske hade varit relevant och vad jag ansåg då. Man kan inte säga att det ena kommer före det andra. Har du inte rätt till liv? Ska du inte ha möjlighet till åtminstone en rudimentär försörjning? Kan du säga att ni inte bryr er om sådant utan bara koncentrerar er på de ideella friheterna? Vi måste naturligtvis arbeta för bådeoch. Jag menar att den borgerliga reservationen inte beaktar detta. Därför är jag i denna del för utskottets skrivningar, som inte ska beskyllas för att vara en kommunistisk skrivning. Det är dock en hel del andra partier som också står bakom dem. 9 () replik: Jag begärde faktiskt ordet i mångt och mycket för att få säga att det var en utomordentlig plädering för EU-medlemskapet. Den hade jag gärna velat hålla själv till alla partikamrater över. Jag tycker nämligen att vi är för dåliga på att tala om vad EU har betytt för att främja just det vi står och talar om här , som att få bort dödsstraffet och insikten om att nationalstaten inte på något sätt berättigar oss att hålla de värden vi talar om för oss själva utan att vi ska vara aktiva i att försöka inkorporera så många som möjligt i det tänkandet. Jag tackar för det. Jag kunde inte bara resa mig, utan jag var tvungen att gå fram hit till talarstolen, fru talman. Sedan är det ju så, när vi talar om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, att det ibland finns de som omfattar det som om det enbart är en fråga mellan minoritet och majoritet. Jag menar ju att det i demokratibegreppet finns en människosyn, som jag i all hast försökte referera till, som kräver av oss det engagemang som medför att vi bryr oss om vår nästa. Annars är det inte demokrati. Sedan kan man naturligtvis fråga sig var det här börjar. Jag menar att det börjar just där, de mänskliga fri- och rättigheterna börjar med detta att vi ser medmänniskans okränkbara värde. Därför tror jag att just respekten för mänskliga fri- och rättigheter liksom måste få sätta sitt avtryck i sinnet för att vi utifrån detta sedan ska kunna aktivera oss för att kunna skapa drägligare villkor i alla avseenden. Jag har naturligtvis fastnat för denna väl lästa bok, och det måste ändå vara hugnesamt för den gamle gode att höra avslutningen i demokrati? Hinner jag läsa den, fru talman? Slå inte i bordet förrän jag är färdig. Det är bara fem rader: Kampen om demokratin fortgår således på det moraliska, det rättsliga och det ekonomiska området. Dessa tre områden är intimt förbundna i inbördes växelverkan. försiggår kampen på alla fronter. Det är vår tids största drama. Vi är alla medansvariga för dess utgång. Det gäller icke endast vår frihet utan också drömmen om ett lyckligare och rättfärdigare samhälle. Det är nästan så att kan instämma i det jag sade . 10 () replik: Det är nog inte så svårt att instämma i det. Men vad jag menar är att kampen för rättvisa hänger ihop med fri- och rättigheterna. Jag delar uppfattningen. Nästans okränkbarhet, för att nu använda terminologi, fru talman, är en bra utgångspunkt. Människornas lika värde är en bra utgångspunkt. Då måste vi garantera människornas möjlighet till liv, det vill säga också en försörjning, som vi garanterar henne alla de ideella eller politiska fri- och rättigheterna. Man kan så att säga inte gradera upp den ena typen och gradera ned den andra. Det är den poäng jag ser. När det gäller EU-frågan är vi överens. Jag tycker att det är ett bekymmer att den frågan får vara så nedtonad och att man är så försiktig från de politiska partierna när det gäller att tala om vad det är för typ av union som har gått med i och vilken roll denna union och faktiskt spelar globalt sett. Sedan kan den rollen spelas bättre, mer aktivt och med en annan tonvikt. Det är fråga om de politiska viljorna i . Men att unionen har spelat en stor, positiv roll, inte minst på de mänskliga rättigheternas område, det måste man inte bara erkänna, utan det måste man också tydligt tillskriva den. 11 () replik: Ja, jag håller verkligen med om det och hoppas att det blir ett engagemang framöver. För vad händer annars med vårt , om engagemanget och orken för unionen minskar, tappas bort? Det får inte hända. Jag tycker att det nästan är det största som vi har varit med om under vår levnad, att järnridån har fallit och att andas med båda lungorna. Vi har också kunnat inkorporera de stater som tidigare hölls utanför, som faktiskt hölls i fattigdom och förnedring. För att avsluta det egentliga inlägget vill jag stryka under att det här hänger samman men att man måste börja med att se medmänniskans okränkbarhet och kanske inte börja med det sociala. 12 () replik: Jag tror ju att om medmänniskan är okränkbar så har medmänniskan rätt till sin andliga frihet men också rätt till sina möjligheter att över huvud taget utnyttja den andliga friheten. Och har den också sociala rättigheter. Då har den rätt att kunna upprätthålla sitt liv. Då har den rätt till en anständig social existens. Det är ett grundvillkor för att man också ska kunna ha någon användning för de politiska och ideella rättigheterna. Det är det jag menar att man egentligen missar i den borgerliga reservationen. 13 (): Förra gången som kammaren diskuterade mänskliga rättigheter och FN-systemet var . Då hade jag nöjet att gratulera till posten som ordförande för . får jag tydligen gratulera på nytt, till utrikesministerposten. Jag utgår ifrån att han kommer att läsa protokollet som utrikesminister. Han har stora förväntningar på sig att förstärka röst i världen, inte minst när det gäller de mänskliga rättigheterna. Det finns en hel del skamfilade frågor om mänskliga rättigheter att rehabilitera. Det räcker att nämna tveksamheten när det gäller att kalla det som sker i för ett folkmord, att undvika att ge tydliga besked till om det som skett och sker mot människorna i , bristen på konsekvent agerande i EU för att ha kvar vapenembargot mot och därmed värna det betydligt mindre och tveksamheten i fråga om att tala klarspråk med när mänskliga rättigheter träds för när som i fallet med de utvisade egyptierna och det som händer i och . Regeringens praktiska politik har inte överensstämt med de vackra ord som regeringen har uttalat. Det majoriteten skriver till försvar för regeringens agerande blir på samma sätt tomma ord på flera ställen också i det betänkande som vi nu behandlar. Mindre av tomma fraser och mer verkstad är vad jag efterlyser. Det är utmaningen för den nye utrikesministern, och jag tror faktiskt att han klarar det. pekar, när vi diskuterar mänskliga rättigheter, också på vikten av att städa framför egen dörr. Det finns många frågor som man kan ta upp även i i det sammanhanget. Det gäller inte minst integrations- och flyktingpolitiken, och där har vi också sett vad säger om vårt eget agerande. diskuterar vi ju de frågorna i andra sammanhang, och vi har i första hand det internationella perspektivet för ögonen. Ändå vill jag också betona vikten av detta. Ska man kunna agera utåt är det viktigt att vi också städar framför egen dörr. Den roll som FN har för att upprätthålla fred, främja mänskliga rättigheter och att hjälpa till vid katastrofer och konflikter är viktig. Den bör inte bara värnas. Den måste stärkas. Det är lätt att uttala stöd för FN. Det är att ansluta sig till en utrikespolitik som strävar efter att lösa konflikter och hot i världen mellan länder och folk med hjälp av institutioner, med diplomati, som sade tidigare, med förhandlingar, överenskommelser och samarbete. Det är motsatsen till en utrikespolitik som föredrar den starkes rätt framför den svages och rätten att kränka människor och individer. FN har en viktig uppgift att ta sig an att som den enda globala företrädaren för världens stater i högsta möjliga grad motverka farliga effekter av unilateralism, en bättre utvecklingspolitik måste formas, det mänskliga rättighetsarbetet stärkas, säkerheten måste öka och rustning och icke-spridning av massförstörelsevapen minska. När det gäller massförstörelsevapen och icke-spridning blev toppmötets resultat tyvärr en stor besvikelse. Där måste nya tag tas. Inte minst måste fås att förstå att det också handlar om att fullfölja avtalade nedrustningar och minskningar av den kärnvapenarsenal som finns och inte enbart fokusera på icke-spridning. Viktigt är också att hantera den fredliga användningen av kärntekniken. Rådet för mänskliga rättigheter ska nu ersätta den tidigare ineffektiva och dubbeltydiga där människorättskränkande länder som , , och inte enbart kunde vara medlemmar utan också ordförandeland. var ju det nu senast. Det är mycket stötande. Det förändrade rådet innebär en kompromiss där det fortfarande inte är uteslutet att samma situation kan uppstå igen. Det återstår att se hur det nya rådet nu kan fungera. Det är viktigt att det ges långtgående befogenheter och möjligheter att utreda huruvida medlemsstaterna och andra uppfyller de mänskliga fri- och rättigheterna. FN måste också fungera som motor i arbetet med att skapa en rättvisare värld utan fattigdom och ekologisk utarmning. Motiven är både solidariska och säkerhetspolitiska. Kampen för mänskliga rättigheter ska vara central i utrikespolitiken. Det har framhållits tidigare. Kampen får inte stanna vid nationsgränsen. Överallt där mänskliga rättigheter kränks måste ett FN-engagemang kunna utlösas. deklarerade skyldigheten att skydda, och den måste nu omsättas i praktiken. står på tur. Det är fullständigt orimligt att diktatorer och totalitära regimer ska kunna använda landgränser som skydd för att tortera, massmörda och förfölja människor. var det presidentval i . Det blev ett val där segraren kunde utnämnas i förväg, ett val där segraren själv bestämde hur stor segermarginalen skulle vara, ett val där folkets röster inte spelade någon roll. Det vitryska folket lever i ett samhälle som är svårt att föreställa sig. Det är ett samhälle där myndigheterna använder lagstiftning för att förhindra organisationer och individer att uttrycka sina åsikter. Det är ett samhälle där man tystar oppositionen genom hot, trakasserier, våld och långa fängelsestraff. Det är ett samhälle där oppositionella och de som vågade tappert påtala valfusket städades undan och fängslades. Det är ett samhälle där mänskliga fri- och rättigheter kränks . är förhoppningsvis sista diktatur. Det är oftast i diktaturer som mänskliga rättigheter har det svårast. Därför är arbetet för demokrati en viktig del i kampen för mänskliga rättigheter. Det vi har sett i manar oss inte enbart till att stödja de oppositionella krafterna. Det visar också tydligt hur de politiska rättigheterna, som oftast kränks i diktaturer, är grundläggande för människors fri- och rättigheter. Det innebär inte att alla demokratier går fria från att misshandla mänskliga rättigheter inte ens den största demokratin , som ofta benämns som den främsta demokratin. Här har förts en debatt om definitionen av mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna har fler dimensioner. Att ha hälsan och mat för dagen är också en mänsklig rättighet, liksom tak över huvudet och frihet från svält. Att inte bli diskriminerad och stigmatiserad är en annan rättighet. Hiv-smittade och andra sjuka blir ofta utsatta för det. Det rör sig om ca 40 miljoner människor som är hivsmittade. En viktig del i arbetet med hiv/aids är att verka för att diskriminering och stigmatisering av hivsmittade upphör. Den omfattande aidsepidemin i den fattiga delen av världen är dessutom ett av de största hoten mot hälsa och välfärd som också är en mänsklig rättighet. Kampen mot hiv/aids är därför viktig ur flera aspekter också i det människorättsliga perspektivet. Homo- och bisexuella och transpersoner är en annan grupp som sitter trångt när det gäller mänskliga rättigheter. I stora delar av världen utsätts de för ett brutalt förtryck av statsmakten eller från religiösa eller sociala rörelser. Därför är det viktigt att stärka HBT-perspektivet i FN-arbetet. Vi har redovisat hur det kan göras i de motionsförslag från som vi har lagt fram och som behandlas i betänkandet. motionsförslag har resulterat i några få reservationer. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna nr 1 och nr 6 och i övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i de delar där reservationerna inte står emot. 14 (): I detta betänkande har vi gått igenom och för det mesta ratat över 450 yrkanden som berör de mänskliga rättigheterna på vår gemensamma jord. Mycket arbete är nedlagt med omsorg och omtanke som speglar det sämsta hos människan att förtrampa, förtrycka, slå, fängsla och till och med döda sina bröder och systrar men också mycket som speglar det bästa i vår natur, nämligen att sträva efter och kämpa för att detta ska upphöra och att både inre medvetenhet i oss alla och yttre regler och överenskommelser ska leda mänskligheten mot ljus, fred och insikt. Det är grymt att behöva hoppa över så stora saker som mänskliga rättigheter i , det allomfattande kvinnoförtrycket i det allomfattande patriarkat som vi fortfarande lever i och att tillfälligt släppa kravet på migrantarbetarnas rättigheter i ett svenskt undertecknande av . Men allt hinns inte med, fru talman. Vi är dessutom själva bara människor som bara klarar av en liten tugga i taget. Det gör mig ont. Mest ont gör mig den folkfördrivning som pågår i det tysta på ett berg i . svälter ut, hotar och förföljer de spillror av två indianfolk som försöker samsas på sitt . Tyvärr är berget fullt av sådant som mörksinnade människor älskar mest: fossila bränslen. Till förmån för kol- och uranbrytning godkänner den regering som vissa fortfarande vidhåller är demokratisk detta flerhundraåriga utrotningskrig mot en minoritet som aldrig haft en regering eller krigsmakt, bara sin samhörighet med vår gemensamma jord. Diné och Navahofolkets sega men nästan utsiktslösa kamp för att alls få leva i sina skjul med några getter på sitt uttorkade berg står för mig som det ultimata utropstecknet för skönheten och tragiken i kampen om de mänskliga rättigheterna. Motbjudande, apropå , är också hur domstolsväsendet där har lyckats förvränga intentionerna i dessa individens lilla skyddande rättsliga hölje till att omfatta även företag som förmånstagare och objekt för mänskliga rättigheter. Mot denna helt bakvända ordning skulle jag vilja höra våra nya utrikesministrar protestera, gärna högt och ljudligt, i det svenska skrytbygget i nya kejsarens nya . Vi är för övrigt många som hellre skulle ha sett nya ambassader och beskickningar i , och till exempel till väsentligt lägre kostnad, men till väsentligt större mänsklig vinst för rättighets- och fredsarbetet. Jag tror att motståndet i världen mot erkännande och upprättande av mänskliga rättigheter är absolut starkast när det gäller homo-, bi- och transsexuella. Där är föraktet, motviljan, förnekelsen och hatet som allra störst så gott som överallt, och därför är också behovet av uppmärksamhet störst. Här, mina vänner, har och demokrater världen över en enorm uppförsbacke.