prot · GU0917 · 2006-11-08 00:00:00 — Om vi vill ha billigare etanol, är det inte bättre att ta de produkterna från i stället för att med hjälp av subventioner satsa på ett massivt stöd för svensk inhemsk etanolproduktion? 279 () replik: Först kan jag glädja med att den första klimatpolitiska åtgärd den borgerliga regeringen har vidtagit är att remittera . Det gjorde så sent som i går. Även har insett att det fanns stor klokskap i det klimatpolitiska arbete som den socialdemokratiska regeringen har gjort. Det är bara när det gäller de konkreta åtgärderna som regeringen inte vågar ställa sig upp. Jag tycker att vi måste göra bådeoch om vi vill till viss del vara självförsörjande i fråga om energi och inte komma i beroendeställning till Vostok när det gäller naturgas, av diktatorer i när det gäller olja eller av andra skäl. Vi måste också ha en egen produktion. Men jag är självklart motståndare till EU:s jordbrukstullar och EU:s jordbrukssubventioner. Vi ska även importera etanol och biogas om det behövs. Jag har inga sådana problem. 280 () replik: Min fråga var lite mer precis. Om man har så höga skyddstullar som blir det lönsamt att odla motsvarande grödor här. Är ni beredda att arbeta för lägre tullar på etanol? Det är en konkret fråga. Det är inte fråga om att vara beroende av utan det är fråga om att importera från fattiga länder som har rörsocker som en viktig del av produktionen. Är ni socialdemokrater beredda att gå från ord till handling och främja svensk etanolförbrukning med hjälp av import? 281 () replik: Ja, självklart är vi det. Men vi är också beredda att stödja fortsatt svensk etanolproduktion. Verkligheten är att det råder brist på de produkter vi ska använda. Vi kommer att stå inför en bristsituation. Även om vi odlar upp varenda centimeter i och tar till vara varenda grantopp och gör biodrivmedel av allt detta kommer vi ändå inte att ha tillräckligt för att försörja vårt energibehov på fordonssidan och på uppvärmningssidan. Mitt svar är självklart ja. Jag står naturligtvis också bakom . Jag hoppas att effekten av att den borgerliga regeringen har skickat ut den på remiss blir en proposition. Jag vill passa på att be statsrådet om ursäkt för att jag sade att han hade replikrätt när han inte hade det. Det var inte min mening. 282 (): Jag tänkte börja 1992. Jag var delegat på om miljö och utveckling i . Då antog vi en internationell klimatkonvention som senare hanterades i Kyotoprotokollet. Den baserade sig på de fakta som den internationella forskarpanelen i FN:s regi, IPCC, hade tagit fram. De övertygade oss redan då om att de klimatförändringar som beror på människans användning av fossila bränslen leder till klimatförändringar som gör framtiden ohållbar. Vi måste vända detta. De 162 medlemsländerna enades om klimatkonventionen och att vi måste göra något. Det enda landet som inte var överens var . Om man nu tittar på vetenskapsmännens prognoser, vad har hänt av det som förutspåddes ? Mycket har blivit verklighet. Med facit i hand kan vi konstatera att klimatpanelen var alldeles för försiktig i sina förutsägelser. IPCC sade att styrkan i de extrema väderleksförhållanden som förekommer naturligt kommer att öka på grund av varmare vattenånga i atmosfären. kan väl knappast någon betvivla riktigheten i detta. Orkanen , stormen med flera talar sitt tydliga språk. En annan av de prognoser som ingick i IPCC:s rapporter var avsmältning av isar. har medierna varit fulla av bilder på isbjörnar som står på allt mindre isflak och ser ut som om de inte vet vart de ska ta vägen. Andra arter som påverkas är flyttfåglar som kommer norrut allt tidigare. Fjärilar och flera andra arter får sina gamla utbredningsområden alltmer beskurna på grund av klimatet. Vi i bryr oss om djuren men har självklart människor i fokus. Torkan leder till brist på dricksvatten. Odlingsbar mark försvinner. De är dödliga hot för alltfler människor i världen. Ofta talas det om att begreppet ekologiskt hållbar utveckling inte bara ska ha en ekologisk dimension utan också en ekonomisk dimension. Den förre ekonomichefen på har presenterat en studie som konkretiserar innebörden av detta. Han har tittat på förändringar av klimatet och menar att kostnaderna för dem kommer att motsvara vad de båda världskrigen kostade tillsammans. Över 200 miljoner människor i världen kan komma att bli flyktingar när deras del av jorden har blivit obeboelig. Det intressanta med Sternrapporten är inte bara att den beskriver kostnaderna för klimatscenarierna utan att den också talar om kostnaderna för att vidta åtgärder för att förhindra att det här blir verklighet. De är bara en tjugondel så stora. Vidtar man inte åtgärder är det detsamma som att slå undan benen på det vi lever av även här i . Skogsindustrin med flera kommer inte att klara det som till exempel har visat sig i . När vattnet svämmar över lär vi inte kunna avverka så mycket mer och få ihop till de exportintäkter som skogs- och pappersindustrin ger. Hur hanterar den borgerliga regeringen dessa intressanta fakta och vetenskapliga rapporter? I budgeten har man dragit tillbaka flygskatten. Det innebär att flygbranschen och flyglobbyn har fått ny luft under vingarna och annonserar ut weekendresor till för att shoppa. Det är verkligen ett steg i rätt riktning och att man tar klimatpolitiken på allvar! Varför vill regeringen utreda om att eventuellt ändra till tredje spåret? Jo, det är för att få råd att starta Förbifart ett motorvägsprojekt för ca 20 miljarder. Har regeringen tänkt efter vilken klimatpåverkan det innebär att dra undan pengar från järnvägsinvesteringar och lägga dem på vägar, att vidga utrymmet för de transportmedel som påverkar klimatet mycket? Detta står tydligt i budgetpropositionen. Jag sitter i trafikutskottet, och jag har givetvis noggrant studerat regeringens tankar. När man skriver om politikens inriktning under 4:7 på s. 26 framgår det att jämfört med de planer den tidigare regeringen fastställt innebär det att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn underförstått mindre inom järnvägssektorn. Ska vi bli förvånade över det här? Nej, tyvärr är jag inte förvånad. Om man tittar på vad , såväl de gamla som de nya, och har sagt demonstrerar de en mycket stor okunnighet och ovilja när det gäller miljöfrågorna. Trots att trängselskatten och flygskatten är klockrent marknadsekonomiska instrument för att hantera trängsel och miljöhot vill man dra tillbaka detta. Visst kunde vi i den rödgröna majoriteten ha åstadkommit mer vi samarbetade, men vi tog faktiskt flera konstruktiva initiativ för att minska såväl klimathot som andra globala miljöhot: den gröna skatteväxlingen, en ambitiös investeringsplan för järnvägar, flera intressanta och effektiva medel för att öka förnybara drivmedel och miljöbilar. Jag slutar med att säga att om inte vi ska vidta åtgärder här i , med vår tekniska och ekonomiska nivå, var ska man då vidta klimatåtgärderna? Om inte vi ska göra det här i riksdag, vem är det då som ska bära ansvaret för att vända utvecklingen? Om vi inte ska göra det , när ska vi göra det? 283 () replik: Studien av , den tidigare världsbanksekonomen, som det hänvisades till, är väldigt intressant och mycket läsvärd. Jag rekommenderar den verkligen. En slutsats som finns där är att man ska använda dels marknadsekonomiska styrmedel, dels kärnkraft. Mot bakgrund av koldioxidutsläppen och ökningen av dem har kärnkraften blivit mer och mer en grön energikälla, och då är min fråga till företrädare här: Är ni i lika intensiva motståndare till kärnkraft oberoende av hur stort hotet från den globala uppvärmningen är? Kommer ni alltid att säga nej till kärnkraft före att ta hänsyn till den positiva effekten på koldioxidutsläppen? 284 () replik: Jag har läst den rapporten. Jag skulle vilja rekommendera att läsa om vad vägen är för att uppnå klimatmålet och de andra 16 miljökvalitetsmål vi har inrättat i . Det visar sig att det som är det stora problemet är vägtrafiken. Man talar explicit om att ökningen av vägtrafik, särskilt när det gäller tunga transporter, är den helt avgörande orsaken till att vi har svårt att nå de mål vi har satt upp. Det lär man inte lösa med att vare sig bygga nya kärnkraftverk eller bibehålla dem man har. Merparten av elen från kärnkraftverken går till att värma hus, och det måste anses som ett rätt gammaldags sätt och som helt oförenligt med alla begrepp för hållbar utveckling. Dessutom har vi fått erfara att det är mycket otillförlitligt att ha så stor elförsörjning som vi har . Om det stopp som skedde hade skett , när det är kallt och industrin är i gång, hade vi fått stänga flera stora arbetsplatser i . Vi måste ha såväl en miljövänlig som trygg energiförsörjning. 285 () replik: Slutsatsen är att även om jordens temperatur går upp med 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 eller kommer att förespråka att kärnkraft ska inte användas? 286 () replik: Du undvek att tala om på vilket sätt kärnkraften ska lindra de klimatproblem vi har . Ska vi koppla bilarna direkt till aggregaten, eller hur har du tänkt dig? Det är ökningen av lastbilar och flyg som är främsta problem att ta itu med, och det kan man inte lindra med kärnkraft. Det leder inte till lösningar på något av de problem som du tar upp. Det krävs helt andra lösningar. Vi hade en bra start på detta i det rödgröna samarbetet, där var pådrivande men där vi kunde enas om effektiva åtgärder. Kärnkraft löser inga klimatproblem. 287 (): Varje människa har naturligtvis ett ansvar för den miljö som vi har gemensamt, och möjligheterna och förutsättningarna att ta detta ansvar och göra något åt problemen är dock olika beroende på var man bor i världen och i vilken situation man befinner sig. Att bekämpa fattigdomen i världen är nödvändigt, naturligtvis för den enskilda människans skull men också för att detta bidrar till bättre miljö både globalt och lokalt. Demokrati, marknadsekonomi och fri opinionsbildning är viktiga förutsättningar för att vi ska få bättre miljö på fler ställen i världen. Därför bör en viktig del av utvecklingsbistånd gå till att just bekämpa fattigdomen och att stötta demokratisk utveckling i andra länder. Vi måste också satsa mer på forskning om miljön. Trots att många av miljöproblemen inte är nya är det förvånansvärt vad lite vi vet om en del av våra miljöproblem. Jag tänker både på klimatfrågan och på situationen i två mycket viktiga frågor, som jag ska beröra lite närmare. Klimatet har visserligen växlat genom årtusendena. Vi har läst i skolan om istider och värmetider. För inte så länge sedan på bronsåldern, tror jag att det var hade vi också en värmetid. Men jag tror inte att någon här i kammaren inte tar dagens rapporter om ökad växthuseffekt på största allvar. Vi kan inte vifta bort det med att det alltid har varit så. Koldioxid är, som vi känner till, en förutsättning för att den viktigaste kemiska processen på jorden, nämligen fotosyntesen, ska kunna äga rum. Det frigörs naturlig koldioxid, men har människan på olika sätt börjat frigöra mer koldioxid än vad fotosyntesen kräver. Då får vi alltså ett överskott. Det handlar helt enkelt om att vi förbränner gammal bunden koldioxid när vi eldar kol, olja och det som kallas naturgas. Det borde rimligen kallas fossilgas. Naturgas låter ungefär som att det var väldigt naturligt och sunt, men det är det inte. Det innehåller också gammal koldioxid. släpper ut relativt lite växthusgaser, och det beror till stor del på, som nämndes tidigare, att vår energiproduktion har varit baserad på vattenkraft och kärnkraft. Den förra så kallade förtida avveckling av kärnkraften har alltså inte bidragit till minskade koldioxidutsläpp. Det hörde vi också förtjänstfullt i det förra replikskiftet. Om vi hade behållit någon kärnkraft, även om vi är nettoexportörer av el, kunde vi ha exporterat koldioxidfri el. Det är inte bara bilar som släpper ut koldioxid, även om de kanske är svårast att komma åt. Klimatet är ett globalt problem, och därför måste vi ha globala lösningar. Minskningen av koldioxiden får effekt var vi än gör den. Därför är det kanske lättast att satsa på sådana ställen där det är billigt att få ned koldioxiden. Det gör nytta överallt. Vi vill använda vårt bistånd till att förbättra miljön. Det måste naturligtvis kombineras med att vi också vidtar åtgärder på hemmaplan här i . Ett av EU:s viktigaste uppdrag, fru talman, är att åstadkomma energisystem som minskar koldioxidutsläppen och hejdar växthuseffekten. Det här kan ske i samarbete mellan demokratiska länder. Det europeiska systemet med utsläppsrätter är det hitintills viktigaste styrmedlet för att minska utsläppen av växthusgaser. ska bidra aktivt till att nå de gemensamma målen som EU ställer upp och aktivt verka för att får en fortsättning. Trafiken bidrar naturligtvis, precis som någon sade tidigare här. Vi tror att lösningen på trafikens problem finns i den nya tekniken. Tankarna på att få fram bränslesnålare bilar och bilar som är helt fria från koldioxidutsläpp måste utökas. Faktum är att man kan driva bilar med kärnkraft elbilar finns ju. När det gäller tillståndet för haven tänker vi kanske främst på och övergödningsproblemet. tror man att det här med algblomning är något helt nytt. Min far föddes , och han talade väldigt mycket om algblomning. Jag kan vidgå det är nog inte svårt att den förmodligen har ökat och kanske förekommer oftare. Det är ett känsligt hav, och här måste EU tillsammans med komma överens om åtgärder. Gränsen för hur mycket fisk som får tas upp ur haven är reglerad genom kvoter i EU, men svartfisket är mycket omfattande i en del av länderna i EU. Här måste vi ta krafttag, hela EU-familjen tillsammans. Det är en gemensam resurs. Vi vill kraftfullt stärka att EU driver på de länder som inte sköter sig. I det här sammanhanget vill jag gärna lyfta fram den svenska fiskarkåren. Det är sällan eller aldrig någon som tar upp de positiva insatser som faktiskt gjorts av svenska fiskare på redskap som selekterar eller att svenska fiskare i stort sett aldrig har fällts för svartfiske. Jag kom också att tänka på sjöfarten i . Vi måste kräva bättre båtar, bättre saneringsåtgärder. Det sker ungefär ett större eller mindre oljeutsläpp . Så det finns mycket att ta sig an för vår nya miljöminister, för hela regeringen och för oss alla som sitter här i kammaren. 288 () replik: Jag gratulerar till de här insikterna om växthusgaser. Men läs lite mer i ! Jag har för mig att jag såg dig i förstakammarsalen när den presenterades från . Titta på den tabell och redovisar! Trafiken står för dubbelt så mycket som industrin. Du lär inte åtgärda ett enda av de problemen med kärnkraft, oavsett vad du gör med den. Man måste göra helt andra saker. Du pratar om den nya tekniken. Jag skulle vilja slå ett slag även för den gamla tekniken, det vill säga järnvägstransporter. Det är ett mycket energieffektivt sätt att transportera människor. Jag undrar hur du mot bakgrund av detta kan försvara regeringens förslag att man ska dra ned på järnvägsinvesteringarna och öka på vägsidan. Jag har en fråga till. Den handlar om krafttag i EU. Vi är mycket flexibla från . Vi kan tänka oss vad som helst i det avseendet. Men varför inte ta något krafttag här? Vi förfogar över skatter, lagar och anslag här. Skulle det inte vara lite klädsamt om vi vidtog någon åtgärd här? 289 () replik: Det är väldigt många frågor. Om vi skulle exportera el från vattenkraft eller kärnkraft till exempelvis kanske de kan stänga ett kolkraftverk där. Om man minskar koldioxidutsläppen i ligger ju på jorden har hela jorden till godo av detta. Så är lite fel ute. Man kan inte bara satsa på den del av verksamheten som tycker extra illa om, nämligen biltrafiken. Däremot kan man satsa annat på biltrafiken. Man kan se till att man har andra drivmedel. Man kan till och med ha elbilar. vet att det finns ett helt batteri av olika tekniker som man kan använda som inte släpper ut ny koldioxid. Elektriska järnvägar, fru talman, får strömmen någonstans ifrån. Det kan till och med vara så illa att de får strömmen från ett kolkraftverk i , eller . Så även om det tar mindre energi tar det energi, och det kan faktiskt vara från ett kolkraftverk. 290 () replik: och hans allierade saknades när Svensk Bensinhandel bjöd in till en stor debatt på i . Där var 500 bensinhandlare representerade. Svensk fordonsindustri fanns där och BIL , deras organisation, och alla vi aktörer som sysslar med trafik, fordon och bränslen. De var oroliga för vad som kommer att hända nu med distributionen av förnybara bränslen. Vi hittar ingenting i den här propositionen som talar för att det ska bli lättare att få fram biogas eller några av de andra alternativa drivmedlen. Var finns det samarbete med bilindustrin som behövs för att man på ett gynnsamt sätt ska minska klimatpåverkan? Och jag frågar igen om kollektivtrafik. Att fler människor åker tillsammans, särskilt i de stora städerna, är faktiskt fullständigt oslagbart om man vill minska klimatpåverkan på trafiken. Du har inte svarat på vad ni vill göra när det gäller det. 291 () replik: Kollektivtrafik är alldeles utmärkt. Det fungerar säkert här. Det fungerar säkert i och i , men det fungerar inte i och Hörvik där jag kommer ifrån. Där får man faktiskt ha en annan typ av trafik. Det kan inte vara lönsamt att köra med en stor buss med chauffören och en person med och oftast helt tom som det blir där nere. Nej, , jag tror på forskning och utveckling. Jag tror att vi kan få fram bilar och fordon som inte släpper ut något nettotillskott, varken av koldioxid eller något annat förorenande. 292 () replik: God morgon, ! Jag välkomnar uppvaknandet. Efter att ha röstat emot varje skarp åtgärd mot klimathotet har insikten om att hotet i alla fall finns kommit till . Någon skarp åtgärd vidtas dock inte, inte i budgeten och inte i tal. I stället kommer krav på att EU ska vidta åtgärder. Jag kan berätta för att har bett nationerna att sätta upp klimatmål på mellan 15 och 30 procents minskning av koldioxidutsläppen . Det har motverkat här i kammaren. I budgeten finns inget sådant klimatmål. Då undrar jag, : EU är ju inget annat än dess medlemsstater. När ska och den regering där varannan minister är moderat komma till kammaren med ett klimatmål, med ett mål om att minska utsläpp av växthusgaser som EU begär av oss? 293 () replik: Vi är faktiskt en regering som talar med en röst, och den rösten kommer ni att få höra här. Vi kommer naturligtvis att göra vår del av hemläxan och arbetet. hittar jag inte det för tillfället, men den minskning som ska ske , tror jag det var, har vi satt oss före att klara. Så det är inget nytt uppvaknande när det gäller koldioxiden. Det är också så, , att koldioxiden inte är den enda växthusgasen. Det finns andra växthusgaser också som är betydligt värre än just koldioxiden. Så det finns mycket att göra, och det handlar alltså inte bara om koldioxid. 294 () replik: Det stämmer att det finns andra klimatgaser än koldioxid. Man räknar om dem till koldioxidekvivalenter, och det ingår i det mål som EU vill att vi ska sätta upp och som ni i varje gång det har varit uppe i kammaren har motarbetat. har vi socialdemokrater lagt en egen budgetmotion och en egen kommittémotion där vi har förslag på att ställa upp det skarpa klimatmål till 2020 som EU kräver av oss. Då har du chansen att visa färg. Kommer du att ställa dig bakom EU:s klimatmål när vi behandlar det i kammaren ? 295 () replik: Vi i alliansen kommer att ha en strategi för att uppfylla de mål som vi har tagit på oss. Svårare än så är det inte. Och vi kommer att tala med en röst i de här frågorna. 296 Miljöminister (): Det är vårt ansvar att bruka naturens rikedomar så att vi lämnar över en värld som är i balans till våra barn och barnbarn. Miljöutmaningarna innebär hot, men kan vi göra dem till en hävstång som för vår ekonomi och vårt samhälles utveckling framåt. Det ställer upp utmaningar för oss alla. Alliansregeringen vänder sig till hela samhället för att inbjuda till ömsesidiga insatser och engagemang. Vi vänder oss till forskare och tekniker som gör grön teknologisk omställning möjlig. Vi vänder oss till näringslivet som genom miljösatsningar kan vinna konkurrenskraft och nya marknader i världen. Vi vänder oss till miljörörelsen som med kunskap, engagemang och opinionsbildning ger förutsättningar för tillräckligt radikala förändringar. Och vi vänder oss till alla partier för samarbete och bred samling bakom insatser som når verkliga resultat. Den i särklass viktigaste utmaningen för miljöpolitiken är hotet mot vårt klimat. Låt oss inte hymla. Det är en ödesfråga för mänskligheten, och den berör varenda del av samhället och varje individ. måste ta en ledande roll, både i det internationella arbetet och i EU som vi gör allt vi kan också här hemma. Den förra regeringen bedömde så sent som att utsläppen från för bör vara lägre än utsläppen , och den förra beslutade om en tidtabell där klimatmålet ska prövas 2008. Alliansregeringens avsikt är att flytta fram positioner och höja våra ambitioner både nationellt, i EU och internationellt. Regeringen ska också presentera konkreta handlingsplaner så att målen nås. Regeringen har ambitionen att med god marginal hålla den fastställda tidtabellen, som vi ska ha beredskap till snabbare besked till exempel ifall processen inom EU skulle kräva det. Alliansregeringen kommer att arbeta för att EU sätter tydliga mål för att minska användningen av fossil energi och inför regler för maxutsläpp per kilometer för nytillverkade fordon i EU. Vi vill också utöka det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter till att omfatta transportsektorn och för att alltfler länder ska komma med i systemet. reser jag till för att delta i det andra partsmötet till klimatprotokollet. Mötet blir en etapp på vägen mot vad man kallar en ny klimatregim efter Kyotoprotokollet. Många bedömer att processen kommer att vara i ett avgörande skede under ordförandeskap i EU . Vi ska vara väl förberedda att ta vårt ansvar. Som en del i det arbetet kommer att vara värd för ett möte mellan 2030 miljöministrar som informellt diskuterar klimatförhandlingarna, försöker dyrka upp låsta positioner och lägger grunden för framsteg i de fortsatta förhandlingarna. måste byta från fossil till förnybar energi och transportsektorn bli mer miljövänlig. Miljöklassningen av fordon och bränslen ska ses över och miljökraven vid offentlig transportupphandling skärpas. Godstrafiken ska effektiviseras och andelen på vägarna minska. Kraftfulla program för energieffektivisering ska genomföras i bostäderna och i industrin. , som leddes av förre statsministern, tog upp viktiga frågor. Förslagen för att kraftigt minska oljeberoende ska skickas på remiss. Jag vill också berömma den förra majoriteten för att man ökade ramarna för miljöanslaget. Alliansregeringen bygger nu vidare på det och ska inom utrymmet öka satsningarna, inte minst för att möta hoten mot vårt klimat och vår havsmiljö. Jag förstod att var repliksugen. Jag välkomnar det. Det är inga problem; vi kommer att ha gott om tid för repliker här i fortsättningen. I och har övergödning, hårt fisketryck och utsläpp av miljögifter fått alarmerande konsekvenser. Alla berörda länder måste samverka. Alliansregeringen ska ta initiativ till en havsmiljöstrategi som bland annat ska omfatta förbud mot fosfater i tvättmedel, ett system för utsläppsrätter för kväve och fosfor till , åtgärder för att anpassa fisket till långsiktigt hållbart nyttjande, ökat stöd till arbetet för att minska jordbrukets näringsläckage, miljöbistånd till länder med stora utsläpp från avloppsreningsverk, ökade insatser för att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB samt förbättrad sjösäkerhet på , stärkt beredskap för oljeutsläpp och skärpta straff vid avsiktliga oljeutsläpp. kommer regeringen att stå värd för det första miljö- och jordbruksministermötet någonsin kring . Mötet i kommer att ha fokus på åtgärder för att minska läckaget från jordbruket. Om ungefär räknar vi med att tillsammans med de länder som samarbetar inom ha tagit fram en aktionsplan.