prot · GT09102 · 2006-04-05 00:00:00 — Konstitutionen skulle om den genomförs göra det gemensamma lagstiftningsarbetet i ministerråden fullt öppet för insyn. Den skulle skapa regler som möjliggör unionens utvidgning. Den skulle stärka det demokratiska momentet genom enklare beslutsregler och en tydligare roll för . Den skulle ge de nationella parlamenten en uttrycklig och mera aktiv roll utan att gå in i deras självständiga bestämmande över sitt eget arbete. Den skulle stärka de mänskliga rättigheternas position i . Den skulle genom stadgarna om att jämställdhet och ett socialt ansvar ska känneteckna alla politikområden inom unionen kraftigt mildra de drag av nyliberalism som finns i , och ännu, gällande fördrag. Nejen i och har stoppat upp ratificeringsprocessen. Det ska utnyttjas till en reflexionspaus, och vill använda detta till av dialog och diskussion. Detta är ett konstruktivt och ödmjukt sätt att möta kritik och missnöje. Historien bär på alltför många exempel på att styrande svarat på missnöje på ett annat sätt. Vi har här ett ansvar att ta. Vi har att ta upp denna stafettpinne och att föra en dialog och ett aktivt brett politiskt samtal. Vad vill vi med vår kontinent? Vad vill vi med ? Hur ska vi, folk, tillsammans kunna bevara och utveckla sysselsättning och välfärd och spela en ännu starkare roll för demokrati, mänskliga rättigheter, global rättvisa och en god livsmiljö för människorna? Vi kan inte låtsas som att varje land i kan börja gå sin egen väg igen med allt vad det kan innebära och åter öppna för motsättningar och konflikter. Därtill är våra öden numera alltför sammanlänkade detta genom faktorer som till stor del verkar helt oavsett den politiska viljan. Hur ska vi då finna former för att demokratin ska återta makten över de företeelser som verkar oavsett nationsgränser? Hur ska vi gemensamt staka ut vägen för ett jämlikt, jämställt, demokratiskt och fredligt som spelar en roll för en fredligare och rättvisare värld? Däri ligger utmaningen, inte i det nationalistiskt snöda nej-sägeriet. Därför ställer jag mig bakom utskottsmajoritetens yttrande men vill uttala viss sympati för de formuleringar i den folkpartistiska reservationen som uppfordrar till aktiv diskussion. 79 () replik: Jag vill börja med att tacka för ett mycket inspirerande och engagerande anförande som mynnar ut i en ståndpunkt som jag tycker är mycket klok en ståndpunkt som för en vänsterpartist i den svenska debatten är relativt unik men som i ett europeiskt perspektiv inte är så unik utan i stort sett är gängse i den europeiska debatten. Det är ju så i den europeiska debatten att från höger till vänster ser de allra flesta politiskt engagerade som ett sätt att skapa en ny politisk arena för att hantera frågor som kan hanteras av nationalstaterna, de enskilda länderna, själva. Det är inte så att politikerna från höger till vänster är överens om det politiska innehållet. Men man är överens om att man behöver den här arenan för att kunna hantera olika former av europeiska problem. Inte minst har den europeiska vänstern varit mycket pådrivande i detta arbete just genom att se att den här nya politiska arenan skapar nya politiska möjligheter. Jag skulle vilja fråga hur det kommer sig att skillnaden i sättet att se på det europeiska samarbetets möjligheter är så stor mellan det svenska och den samlade europeiska vänstern. 80 () replik: Det var en komplicerad fråga, som det tar än att svara på. Jag tror att en faktor som faktiskt har spelat roll är att i sin tradition tidigt började slå in på vad som då kallades för en eurokommunistisk ståndpunkt och började betona att man ville gå den nationellt suveräna vägen framåt mot ett socialistiskt samhälle. Man ville därmed så att säga markera sin nationella suveränitet oerhört starkt. I fråga om detta fanns det från början i liksom i arbetarrörelsen över huvud taget en tveksamhet till EU. Denna väldigt starka koncentration på den nationella självbestämmanderätten och den egna nationella vägen mot progressiva förändringar tror jag har spelat en stark ideologisk roll för att partiet avviker till exempel från partier söderut i . 81 () replik: Jag tycker att det är en väldigt spännande och intressant analys redovisar här. I den finns ingredienser som jag i mångt och mycket kan hålla med om. Då skulle jag vilja fullfölja resonemanget. I svensk debatt är de kraftigaste motståndarna till det europeiska samarbetet i sin helhet och till den eventuella utvidgningen av detta samarbete just vänsterpartister och kanske också miljöpartister, medan de största pådrivarna för det europeiska samarbetet i den europeiska debatten ofta är vänsterpartister, ibland miljöpartister och liberala krafter. Är det inte lite egendomligt att det ser helt annorlunda ut i den svenska debatten? 82 () replik: Jag försökte ge en del av förklaringen till att det ser ut som det gör. Det är inte bara egendomligt jag för min del tycker att det är sorgligt. Jag var också själv väldigt fångad av den uppfattningen ända tills jag nu börjat inse att EU-samarbete är ett verktyg. Sedan är det kraftförhållandena mellan olika politiska riktningar som avgör hur detta verktyg används. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Ändringar i läkemedelslagstiftningen m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU15 Ändringar i läkemedelslagstiftningen m.m. (prop. 2005/06:70). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 83 (): har ett antal reservationer i betänkandet, och vi står naturligtvis bakom dem alla, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Många i vårt land använder olika alternativmedicinska behandlingar. Det betyder att det är än viktigare än förr att sjukvårdspersonal får ökad kunskap om det alternativmedicinska området för att kunna ge sina patienter riktiga råd. Det finns en del läkemedel inom skolmedicinen som påverkas om de används i samband med naturläkemedel. De kan ge allvarliga biverkningar om de kombineras. Från moderat sida menar vi att om användningen av traditionella växtbaserade läkemedel kommer att öka som en följd av implementeringen av det nya EG-direktivet, förstärker det ytterligare behovet av ökad kompetens inom hälso- och sjukvården om alternativmedicinsk behandling. Vi moderater anser att frågor om naturläkemedel, kosttillskott och liknande frågor inte ska regleras på EU-nivå. Vi anser också att det är en nationell angelägenhet, ingenting annat. Därför menar vi att inom ramen för EU-samarbetet ska arbeta för att beslut om dessa produkter kosttillskott, naturläkemedel och motsvarande ska betraktas som nationella angelägenheter. Betänkandet handlar också om antroposofiska läkemedel som förskrivs av legitimerade läkare. Dessa läkare har också ansvar för effekten av de antroposofiska läkemedlen. Men det är ingenting som regleras i den nuvarande läkemedelslagstiftningen. Den nuvarande lösningen på det problemet är att meddela dispenser ungefär en gång . Detta är klart otillfredsställande. Vi tar upp i en reservation att regleringen av de antroposofiska läkemedlen måste få en långsiktig lösning. Det är viktigt att de patienter som nyttjar läkemedlen och utövarna av antroposofisk medicin får besked om vad det är för villkor som ska gälla för behandling och för läkemedel. Vi moderater anser också att dagens ordning med ett statligt apoteksmonopol ska brytas upp. Vi menar att det i stället bör vara så att licensierade butiker och apotek får möjlighet att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Det finns erfarenheter från andra länder som visar att en ökad mångfald har lett till fler butiker, bättre tillgänglighet och service både på landsbygd och i glesbygd. En sådan detaljhandel med receptbelagda läkemedel ska vara förbehållet butiker och apotek som har en farmaceutiskt utbildad personal tillgänglig under hela öppethållandet och som får tillstånd för sådan handel av . En annan fråga som gäller läkemedel är att läkemedel alltmer uppmärksammats som ett betydande miljöproblem. Det finns rester i sjöar och vattendrag från läkemedel. För att människor ska återlämna gamla och oförbrukade läkemedel måste det finnas lättanvända system för kassation av läkemedel. Apoteken tar emot överblivna läkemedel, men kan man inte lämna in sådana till apoteksombud. För att ändra på det bör det skrivas in i verksamhetsavtalet mellan staten och att också apoteksombud ska ta emot kasserade läkemedel. För den som har tio eller till närmaste apotek blir det förmodligen inte så att man återlämnar de överblivna burkarna, utan de blir i stället ett miljöproblem. Det borde vi allihop kunna vara överens om. Slutligen, herr talman, vill jag beröra det faktum att patienter kan vara patienter hos flera olika läkare utan att det upptäcks. Det kan vara så att olika läkare helt ovetande om varandras bedömningar förskriver samma medicin en gång till eller olika mediciner som till och med kan motverka varandra. Okontrollerad läkemedelsanvändning är ett problem både för samhället och för individen. Vi menar att det krävs en översyn för att ta reda på hur en samordnad medicinering kan gå till. Från moderat sida är vi positiva till den läkemedelsförteckning som införts, där de läkemedel som enskilda patienter hämtar ut på apotek registreras. Men vi tycker av olika skäl att det är olämpligt att låta vara registerförare. Vi anser att det är sjukvården som bör äga ett sådant register. 84 vice talman (): De lagändringar som föreslås i betänkandet gäller ett EG-direktiv, och implementeringen är tvingande i . Från är vi i huvudsak positiva till förslagen, som syftar till att förbättra möjligheterna till utökad fri och säker rörlighet för humanläkemedel och för veterinärmedicinska läkemedel. Från har vi ett flertal gånger lyft fram behovet av en bättre dokumentation och säkerhet, speciellt när det gäller äldre människors läkemedelsanvändning. Därför är det bra att det blir en lagstiftning som ger läkemedelsindustrin incitament för att ta fram saknad information om de läkemedel som är aktuella att användas på barn. De goda resultaten från det tycker vi borde inspirera till att gå vidare på detta område. Det finns fler som man behöver titta på de äldres och även mäns och kvinnors läkemedel. Vad beträffar de traditionella växtbaserade läkemedel som inte uppfyller kraven på godkännande som läkemedel eller för att registreras som homeopatika finns det ett problem. Det skiljer sig också väldigt mycket åt i olika länder hur man ser på dem och hur man förskriver dem. I till exempel är det inte alls ovanligt att allmänpraktiserande eller legitimerade läkare skriver ut homeopatiska mediciner eller andra växtbaserade mediciner, medan vi i har en helt annan ordning och inte alls använder dem på det viset. Om det nu är så att de växtbaserade medicinerna eller läkemedlen, vad man nu ska kalla dem, kommer in i större utsträckning på marknaden i , är det oerhört viktigt att all sjukvårdspersonal får ökad kunskap, för kunskaperna kring dessa är väldigt dåliga här i . Det måste man alltså ta tag i just ur patientsäkerhetssynpunkt. Man måste veta hur de växtbaserade läkemedlen fungerar tillsammans med de traditionella läkemedlen, för växtbaserade läkemedel är ingenting som är helt ofarligt, utan de kan ge biverkningar och kan också försämra eller förstärka verkan av andra läkemedel. Därför har vi en reservation, reservation nr 1, som tar upp just kompetensfrågan, och jag yrkar bifall till den. I propositionen förändras 4 § första stycket om handel med läkemedel, men det föreslås inga förändringar i sak gällande gränserna för detaljhandelsmonopolet. Regeringen anser att frågan ska behandlas i särskild ordning. och de övriga borgerliga partierna har tidigare skrivit en flerpartimotion med anledning av dom om att Apoteksbolaget som det nu är utformat strider mot gemenskapsrätten. Vi föreslår att under förutsättning att det finns tillstånd från , att det finns farmaceutiskt utbildad personal och att alla regler följs som måste följas på apoteken ska det vara möjligt att få driva fristående apotek också i . Vi vill alltså avskaffa apoteksmonopolet. Det framförde vi då, och vi står kvar vid den uppfattningen. är det stor osäkerhet när det gäller de antroposofiska läkemedlen både för patienterna och för dem som arbetar med de här medlen. Det finns inga klara linjer för hur det här ska fungera och om man kommer att få fortsatt tillgång till läkemedlen. Vi har också med i en reservation, som jag inte yrkar bifall till, att det måste bli klarhet här så att både patienter som nyttjar läkemedlen och utövarna av antroposofisk medicin får besked, och det , om villkoren för läkemedlen. Vi har tidigare fört fram frågan om läkemedelsregistrering, uppföljningen av förskrivning av läkemedel. Det kom ju fram ytterligare i IT-propositionen hur de här sakerna ska hanteras. Vi tycker att det är viktigt att det finns ett register, att man kan följa upp sin läkemedelsanvändning. Men vi tycker att det är fel att är de som ska föra registret. Vi anser att det är sjukvårdshuvudmännen som ska ha ansvaret. Vi tror att det blir en bättre och säkrare hantering om registreringen ligger hos sjukvårdshuvudmännen än om den ligger hos . 85 (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservation nr 6. Självklart står bakom de reservationer vi har lämnat in, men för tids vinnande är det reservation nr 6 som jag yrkar bifall till. När man säger ordet läkemedel kan det kännas som att det är någon stor organisation, någon stor kunskap och vetenskap om olika behandlingspreparat, och det är det också. Men när jag ser ordet läkemedel ser jag individer som behöver läkemedel för att kunna känna att de har någorlunda livskvalitet. Det kan vara kroniskt sjuka som behöver värkstillande medicin, för att ta ett exempel. För dessa människor är läkemedel en fråga om livet, en fråga om livskvalitet, en fråga om ifall man över huvud taget kan fortsätta jobba, gå på promenad och kanske till och med sköta sig själv. Då blir läkemedlet för varje patient som innehar ett läkemedel så viktigt och får en annan dimension. Därför tycker jag att läkemedelsfrågan ska ses utifrån detta perspektiv. måste vi se frågan om läkemedel som en oerhört ansvarsfull uppgift. I betänkandet finns det, förutom en skrivelse från regeringen, ett 30-tal motioner från allmänna motionstiden, där bland annat jag har tagit upp hur förskrivningssituationen ser ut . Vi får rapporter om att många äldre, inte minst de som bor på särskilda boenden, har oerhört många mediciner 13, 20, 30 mediciner och det är inte någon som har någon direkt kunskap om vilken effekten blir av dessa läkemedel tillsammans. Det är viktigt att vi löser den här frågan, att vi får ett säkert system som inte är integritetskränkande, men där man naturligt ser vilka mediciner som går och vilka som inte går att ta tillsammans. Tusentals människor kommer in på sjukhus på grund av att de har fått en felaktig medicinkombination, och det är inte rimligt. Det är viktigt att vi tar upp den här frågan. Regeringens skrivelse handlar om att förtydliga kraven för godkännande och försäljning av läkemedel. Den är byggd på ett EG-direktiv. Jag tycker att det är väldigt bra att vi har en samsyn i i de här frågorna. Definitionen läkemedel ändras faktiskt. Det innebär bland annat att homeopatiska läkemedel också kommer att omfattas av begreppet läkemedel. Jag tycker att det känns bra att utvecklingen har gått mot att även homeopatiska läkemedel kommer in i den vanliga läkemedelskarusellen. Vi har inte all kunskap , men det är trösterikt att allteftersom forskning och utveckling går framåt kommer vi att kunna få se flera läkemedel inom olika områden omfattas av definitionen läkemedel, där vetenskap och beprövad erfarenhet är grundpelare. Vi kristdemokrater tycker med anledning av detta att det var en bra proposition och en bra skrivelse som lades fram. Ett ord bara om monopolet i reservation 6, som jag har yrkat bifall till. Jag tycker att det är nästan självklart att vi bör, som nästan alla andra världens länder, ta bort monopolet på läkemedelsområdet. Vad jag vet är det och något mer land som har det kvar. I övrigt är det borta. Det är alltid förenligt med bättre kvalitet, större tillgänglighet och en snabbare utveckling att inte ha ett monopol. Det viktigaste för oss är att de personer som ansvarar för läkemedelshanteringen har god kvalitet och en hög professionell utbildning. Jag hoppas och tror att vi med hjälp av domstolen ska kunna få se många fler blommor blomma, många fler idéer växa fram i landet som kommer den enskilda medborgaren till del. Det känns oerhört viktigt att få säga det, därför att det är för den enskilda medborgaren som vi måste stärka kvalitet, tillgänglighet och möjligheter. 86 (): står bakom propositionen om ändringar av läkemedelslagstiftningen. Syftet är att genomföra EU:s direktiv, som kort kan sammanfattas med att de ska förenkla och förtydliga kraven om godkännande av läkemedel för försäljning samt förbud mot marknadsföring av receptbelagda läkemedel för försäljning till allmänheten. ska ha tillsyn över marknadsföringen, även över den som förekommer i tv och övervakas av . I betänkandet har vi ett par reservationer. Den ena handlar om producentoberoende information. Läkemedel är inte vilken vara som helst och kan inte jämföras med och omfattas av samma regler som dagligvaruhandel eller annan handel. Över hela världen är handeln med läkemedel, och vilka varor som betecknas som läkemedel, reglerad på ett eller annat sätt. Det finns även regler för vilka läkemedel som ska förskrivas av särskilt utbildade personer och vilka som är behöriga att hantera läkemedel. Dessutom finns det reglerat i lag vilka som får tillverka läkemedel och vilken forskning som ska ha genomförts för att få sälja ett läkemedel på marknaden. Vi menar att den producentoberoende forskningen, tillsynen och informationen till allmänheten ska stärkas för att få en mer objektiv information om läkemedel, om deras användning och biverkningar. Det svenska apoteksmonopolet spelar en viktig roll för att läkemedelshanteringen och försäljningen ska ske under säkra och producentoberoende villkor. Detta kan förstärkas genom att andra organisationer fungerar som motvikt mot de starka företagsintressen som finns hos läkemedelsföretagen. Det är viktigt för såväl patientorganisationer som övriga läkemedelskonsumenter. har en hög kompetens inom läkemedelsforskningen samt inom bioteknik- och medicinteknikforskningen. Det just framtagna branschprogrammet på området visar tydligt hur staten och branschen, tillsammans med landstingen och näringen, kan säkra forskning och utveckling av nya produkter för framtiden. De deltagande parterna har utöver forskning och utveckling identifierat ett antal områden för att säkerställa kompetensförsörjningen och kvaliteten i vården samt främja kommersialiseringen av forskningsresultaten. anser att branschprogrammet är mycket bra men att man ska gå ett steg vidare och utveckla och starta företag inom läkemedelsbranschen, i första hand för att tillverka generika, men även för att kunna tillverka nya viktiga läkemedel. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 3. 87 (): Att investera i hälsa är nödvändigt och lönsamt för såväl den enskilda människan som samhället. En bättre och tillgängligare vård är viktig, och att göra människor mer engagerade i deras egen hälsa är också viktigt. Lika viktigt som det är att säkra finansiering och kompetensförsörjning av hälso- och sjukvården är det att långsiktigt klara läkemedelsområdet. De hör ihop. Läkemedel är en viktig och nödvändig del av vård och behandling. Läkemedel ska självfallet användas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt där patienten måste sättas i centrum. Behovet är oerhört angeläget, liksom tillgängligheten och patientsäkerheten. En fullgod service, oavsett var i landet vi bor, är det som jag och arbetar för. Som borgerlig politiker tror jag på marknadsekonomi. Jag tror på valfrihet. Jag tror på mångfald. Jag tror på långsiktiga regler och på att konkurrens är viktigt. Den leder till ökad tillgänglighet och även till lägre priser för konsumenterna. Mot den bakgrunden tycker att det är naturligt att avreglera apoteksmonopolet. Licensierade butiker och apotek, sådana som får tillstånd, bör ges möjlighet att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Detta framgår av reservation nr 6. Vi menar att det ska ske på ett lugnt och sansat sätt så att vi verkligen skapar ökad mångfald och ökad tillgänglighet samt uppnår målet om att ytterligare sänka läkemedelskostnaderna. Kompetens och säkerhet är viktigt, liksom tillsyn och tillstånd från sida. Sammanfattningsvis finns det, utöver de EG-rättsliga skälen, många andra skäl att avmonopolisera läkemedelsdistributionen. Varför ska vi neka de farmaceuter som vill driva apotek i att göra det? Varför ska vi utbilda farmaceuter i för att därefter ge dem yrkesförbud mot att driva eget och i stället tvinga dem att flytta till och , som fallet är ? Jag svarar själv: Jag tycker inte att vi ska neka dem det; i stället ska vi ge dem möjligheter. Det är ett feltänk, som den nya alliansregeringen har planer på att ändra. Reservation nr 1 beskriver alternativmedicinska behandlingar. Jag tror att de kommer att öka. Det finns hos sjukvårdspersonalen ett behov av ökad kunskap för att kunna ge korrekt information om nyttan, om hur preparat reagerar tillsammans, om eventuella biverkningar etcetera. Vi pekar i reservation nr 2 på att frågor som rör naturläkemedel och kosttillskott huvudsakligen är nationella frågor. Smalare men vassare är EU-paroll. Vi vill, slutligen, att frågan om antroposofiska läkemedel och hur de ska regleras utreds så att vi får klarhet om detta, vilket även tidigare talare framhållit. Det har vi utvecklat i reservation nr 5. Jag står självfallet bakom samtliga reservationer där förekommer men nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 6. 88 (): Efter en lång EU-debatt, där både för- och nackdelar med EU ventilerades, kommer vi snart att, såvitt jag förstår, i full enighet anta tre EU-direktiv. Därmed tas ytterligare ett steg mot att harmonisera läkemedelslagstiftningen inom EU. Det gäller både humanläkemedel, veterinärmedicinska läkemedel och traditionella, växtbaserade läkemedel. Läkemedel ska vara en hårt kontrollerad produkt. Regleringen handlar om godkännande och registrering av läkemedel, men den handlar också, vilket vi ibland glömmer, om kontroll av tillverkningen av läkemedel samt om regler för marknadsföring, tillsyn och säkerhetsövervakning av dessa produkter. Jag är glad att vi i och övriga EU nu är överens om ett gemensamt regelverk på det här området. vore det önskvärt att det internationella samarbetet var mer effektivt i fråga om de nya hot som finns på läkemedelsområdet. Jag tänker på den växande Internethandeln med läkemedel, där läkemedel säljs utan ordination, och på den illegala tillverkningen av läkemedel, som ju också finns. Enskilda individers hälsa hotas av denna utveckling, och piller utan verksam substans säljs och köps via nätet. Nationerna och deras myndigheter måste, som jag ser det, ägna ökad uppmärksamhet åt dessa frågor. Det ärende vi behandlar innebär att generiska läkemedel definieras i lag, och därmed underlättas tillträdet för generiska läkemedel till den europeiska marknaden. Det är positivt. Propositionen innehåller också förslag till mer detaljerade regler om marknadsföring av läkemedel. Ett förbud mot marknadsföring av receptbelagda läkemedel till allmänheten införs. När det gäller traditionella växtbaserade läkemedel ställs krav på ökad och relevant information vid marknadsföringen. Jag är också glad över att läkemedelsbranschen här i håller på att göra överenskommelser med brukarorganisationerna om hur det samarbetet ska se ut . Det hör nämligen också till det här området, som jag ser det. Miljöriskerna i samband med användning av läkemedel har uppmärksammats först , och även den aspekten av läkemedel beaktas i den nya lagstiftningen.