prot · GU0946 · 2006-12-21 00:00:00 — Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU10 Statsbudget . Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. FiU10 Statsbudget Kammaren biföll utskottets förslag. Högt ärade ledamöter! Den första delen av den nya mandatperioden är till ända. Ni som är nya här har introducerats till rum, telefoner, datorer, utskott och mycket mer. Arbetet i kammaren har kommit i gång väl och börjar fungera alldeles utomordentligt. Under den allmänna motionstiden väcktes färre motioner än tidigare, 2 414 jämfört med 4 364 . Förra valårshösten, 2002, väcktes 3 240 motioner. Som ni vet blev antalet motioner större och större under nästan alla mina i denna kammare. Om den här minskningen tyder på att vi har fått en annan utveckling och att den har vänt återstår att se. Om det är bra eller dåligt kan vi alltid diskutera efteråt. En sak är i alla fall säker. Den här minskningen innebär att utskotten får betydligt bättre med tid att ägna sig åt uppföljning och utvärdering av tagna beslut i utskotten, men även för de EU-frågor som kommer att belasta utskotten betydligt mer under det kommande kalenderåret. Talmanspresidiet har ansträngt sig för att försöka få flera statsråd att närvara i kammaren och kammardebatterna. Jag måste erkänna att i den allmänpolitiska debatten var vi mindre framgångsrika, för att uttrycka det försiktigt. Men när det gäller deltagande under budgetdebatterna har vi jämfört med föregående år fått åtminstone en fördubbling av statsrådsnärvaro vid de olika delarna. Vi hoppas fortsatt få flera statsråd närvarande vid debatterna genom betydligt mer kontakter mellan kammarkansli och departement för att vitalisera debatten i kammaren. Även ni, ärade kammarledamöter, har ökat er närvaro i kammaren. Jag erkänner gärna att det är en mycket subjektiv, mycket amatörmässig statistik, nämligen mitt eget räknande vid mina sittningar här i kammaren och jämförelser med föregående år. Min blygsamhet förbjuder mig att tala om hur många det har ökat i antal, men i procent rör det sig om bra siffror, nämligen . Ni vet själva vad basen är, men det är i alla fall en ökning och en början. Jag vill gärna fortsätta att vitalisera debatterna i kammaren i den mån det är möjligt, och ni kan medverka därtill. Det är viktigt att får fylla sin roll som central debattarena här i . Den nya plenisalen fungerar, tycker jag åtminstone, i huvudsak mycket bra och är även ett ansikte på förnyelserna av debattformerna. Det gäller att få den lite tätare stämningen. Och det handlar inte bara om att vi kan dricka kaffe, äta en chokladbit eller diskret läsa en tidning under pågående kammarsammanträde. Det handlar också om rappare replikskiften och mer känsloyttringar. Det kan gärna vara lite fränare tonlägen, men också fler skratt, fler applåder och lite glimten i ögat under pågående debatt. är det naturligtvis så att vi ska följa vad som sägs i riksdagsordningen om debattregler och uppförande i kammaren. På det sättet visar vi respekt för ledamotsämbetet och för som institution och ledande i det demokratiska systemet. Jag tror att det gagnar oss alla ledamöter och är också ett gemensamt ansvar för oss alla ledamöter att upprätthålla. Glädjande nog är det också fler och fler ledamöter som är närvarande, men också flera medborgare som följer kammardebatterna, något som jag tror att inte alla i kammaren har uppmärksammat. är det ända av kammarens debatter som går i en tv-kanal av något slag och där tittarsiffrorna är ganska höga. Jag vågar säga att de flesta av oss inte möter så många väljare under hela mandatperioden som man kan möta under ett kammarpass via tv i kammaren. Själv märker jag genast reaktionerna från allmänheten i olika typer av kommentarer till hur vi uppför oss i kammaren, om vi har något vettigt att säga och om debatten är trevlig och skojig. Men i huvudsak är det väldigt mycket positiva kommentarer som kommer in. När vi kommer tillbaka efter uppehållet börjar en ny era i EU-arbete. Sex av sju partier ställde sig bakom förändringarna i sätt att arbeta med dessa frågor. Men jag tror att enigheten om grundinriktningen på EU-arbetet egentligen var betydligt större än så. Fackutskotten ska nu komma in tidigare och mer tydligt i processen, dels genom att överlägga med fackministrarna, dels genom att behandla grön- och vitböcker. De slutliga samråden ska självfallet även fortsättningsvis ske i . Men det kommer att bli offentliga, öppna debatter om grön- och vitböcker och andra centrala EU-dokument i kammaren. Det kommer även att vara möjligt att votera om alternativa skrivningar i de utlåtanden som utskotten avger. Jag är helt på det klara med att det kommer att innebära en del merarbete jämfört med tidigare. Men det är ju så, ska man ha inflytande får man lägga ned arbete. Det kommer man aldrig undan. Och jag tror att denna kammare är väl så intresserad och väl så skickad för detta. Förhoppningen är naturligtvis att öka inflytande men även öppenheten kring EU-frågorna. Jag tror att det är en viktig demokratireform. Min inställning är att vi ska vara mycket lyhörda för hur det nya systemet fungerar och vara mycket öppna för att justera det systemet om det finns behov härtill och vi finner det i vår egen utvärdering. arbetar med att öka tillgängligheten även för funktionshindrade till . Jag vill även gå vidare med mångfalden inom förvaltningen och har därför initierat ett samarbete med förvaltningen för att försöka få möjlighet till arbetsträning för funktionshindrade, men även för människor med annan etnisk bakgrund eller andra som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns även ett arbete med jämställdhetsfrågor som fortsätter att bedrivas med stor intensitet. Det kommer att ha hög prioritet även . Riksdagsstyrelsen ska ta fram ett program som gäller jämställdhetsarbetet för ledamöter för hela mandatperioden. Jag kommer inte att ha ett Talmannens kvinnliga nätverk, däremot det mer byråkratiska Talmannens referensgrupp för jämställdhetsfrågor. Den kommer att göra samma arbete. Jag tycker möjligen att med en manlig talman kan Talmannens kvinnliga nätverk som namn missuppfattas på olika sätt. När det gäller villkor och regler för oss ledamöter är det viktigt med ett konsekvent och transparent system som är rimligt i allmänhetens ögon. Det har gjorts ett utredningsarbete som kommer att beredas vidare här. Det gäller frågan om det ekonomiska registret och de tänkbara jävssituationerna. Partierna har nominerat var sin kandidat till denna beredningsgrupp som ska bereda detta ärende vidare och även se över hur vi ska hantera registret, vad det ska omfatta och om alla ska vara med i registret eller ej. vidtar inte bara jul- och nyårshelgerna utan, vill jag betona, också ett par av intensiva väljarkontakter, och i valkretsarna, inte i som sådant. Jag vet att ni alla prioriterar väljarkontakterna, och det kanske är en av de viktigaste frågorna man har som politiker. Det är därför jag också har drivit att kommande år, fram till nästa val, kommer i kammartid att vara plenifri för att möjliggöra bättre väljarkontakter i valkretsarna, men också för att bättre möjliggöra resor både inom landet och utom landet utan att det kolliderar med voteringar eller debatter i kammaren. Stort tack vill jag ge till alla ledamöter, all personal här i för utomordentliga insatser under denna något tumultartade höst med val och regeringsskifte. Jag vill önska er alla en skön julhelg, ett gott nytt och många väljarkontakter under dessa . Innan jag ajournerar kammaren och nyår vill jag passa på att bjuda in till några spännande interpellationsdebatter som tar sin början strax efter detta möte. Vi har tio interpellationsdebatter och det följer ytterligare ett 20-tal under morgondagen. Vi hoppas vara klara till kväll. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då interpellationssvar skulle lämnas. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:138 Till Interpellation 2006/07:138 Lagändringar rörande jäv och bisyssla i offentlig förvaltning av (). Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som ej kan ändras. Interpellation 2006/07:140 Till Interpellation 2006/07:140 Möjligheten att förlägga skolavslutning till kyrkolokal av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:142 Till Interpellation 2006/07:142 Utsatta kvinnors ekonomiska situation av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Interpellation 2006/07:161 Till Interpellation 2006/07:161 Kurser i svenska för utländsk vårdpersonal av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:165 Till Interpellation 2006/07:165 En sammanhållen lärarutbildning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag är bortrest . Interpellation 2006/07:166 Till Interpellation 2006/07:166 Framtida kompetensförsörjning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2006/07:167 Till Interpellation 2006/07:167 Förändrad läroplan i förskolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 4 § Svar på interpellation 2006/07:150 om EU och alkoholen 2 Statsrådet (): har frågat mig hur jag ämnar arbeta vidare med för att långsiktigt föra in mer resultatinriktade åtgärder. Han har vidare frågat vad jag avser att göra för att föra upp frågan om totalkonsumtionsmodellen som utgångspunkt för alkoholarbetet i EU-sammanhang samt om jag anser att det finns risk för att kan påverka den svenska alkoholpolitiken i urholkande riktning. Låt mig börja med att konstatera att intresse och engagemang för de alkoholpolitiska frågorna nationellt och inom EU är mycket stort just . Det är glädjande, för om vi ska lyckas med att flytta fram de alkoholpolitiska positionerna och folkhälsoperspektivet inom EU och internationellt så krävs engagemang, vilja och inte minst ett strategiskt nytänkande från alla parter. förrförra, tror jag till och med redogjorde jag i en interpellationsdebatt för regeringens syn på alkohol och folkhälsa och på den antagna EU-strategin för att minska de alkoholrelaterade skadorna. Jag betonade då att jag ser alkohol som en ödesfråga för folkhälsan och att det är angeläget att minska alkoholkonsumtionen för att förbättra folkhälsan och minska de sociala problemen. Jag underströk också att regeringen välkomnar strategin som ett viktigt steg mot en mer balanserad och hälsoinriktad alkoholpolitik inom EU. Åtgärder behövs inom många politikområden. Det gäller till exempel konsumentskydd, transport, reklam och marknadsföring, skattefrågor och andra gränsöverskridande frågor. För att nå framgång även inom andra områden än hälsosektorn krävs en gemensam plattform för dialog och erfarenhetsutbyte under balanserade och strukturerade former. Därför välkomnar regeringen också kommissionens förslag att inrätta ett forum för alkohol och hälsa för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att genomföra strategin. Jag vet att förslaget har mött kritik för att även representanter för alkoholindustrin kommer att bjudas in. En del medlemsstater och frivilligorganisationer är oroliga för att industrin därigenom kan få för stort inflytande. Jag respekterar dessa farhågor, men jag tror att betydelsen av dialog överväger riskerna. Jag ska dock göra mitt bästa för att sammansättningen av och arbetet i detta forum, liksom i andra relevanta EU-organ, främst ska syfta till att stärka folkhälsoperspektivet på alkoholfrågan, både inom unionen och i medlemsstaterna. För detta synsätt finns ett starkt stöd i de rådsslutsatser som antogs av ett enigt ministerråd . När det gäller totalkonsumtionsmodellen delar jag uppfattningen att en ökad totalkonsumtion innebär ett ökat hot mot folkhälsan. Detta perspektiv måste inlemmas i strategin och få ökad tyngd i EU-samarbetet. Jag tror emellertid inte att det är möjligt eller ens strategiskt klokt att nu försöka göra totalkonsumtionsmodellen till utgångspunkt för allt alkoholarbete i EU. Därtill är skillnaderna mellan länderna i uppfattning om vad som är att betrakta som skadlig alkoholkonsumtion alltför stora. Om vi ska kunna bygga upp ett framgångsrikt alkoholpolitiskt samarbete inom EU krävs respekt länderna emellan för varandras olika alkoholpolitiska ställningstaganden. Men genom att skapa starka allianser med likasinnade länder det finns flera kan vi flytta fram positionerna och få gehör för uppfattningen att en hög alkoholkonsumtion generellt skadar folkhälsan. Enligt min uppfattning finns ingen risk för att strategin kan komma att urholka den svenska alkoholpolitiken. Den kommer snarare att öka möjligheten att sprida förståelse för våra särskilda förutsättningar och problem, till exempel med den illegala alkoholhanteringen. Därmed ökar också möjligheten att finna gemensamma lösningar. Alkoholpolitiken är en nationell kompetens. Strategin syftar inte heller till att ersätta nationella alkoholpolitiska åtgärder med åtgärder på EU-nivå. Däremot finns det utrymme inom ramen för strategin att verka för förbättrade insatser både nationellt och på EU-nivå, framför allt inom vissa prioriterade områden. Kommissionen ska regelbundet återkoppla till ministerrådet med rapporter om hur arbetet utvecklas och de resultat som görs. Den första rapporten kommer . Om resultatet uteblir måste skarpare åtgärder vidtas. Vi har inte råd att vänta. Därför är det viktigt att arbetet med att genomföra strategin följs och utvärderas, både i alla medlemsstater och på EU-nivå. 3 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret som jag i mångt och mycket kan tycka är bra och omfattande. Jag vill också tacka för att denna interpellationsdebatt hanns med så att vi får julstäda båda två. Den var inplanerad egentligen, men den flyttades, och det är vi nog glada för båda två. Som nyvald ordförande i nykterhetsgrupp och som medlem i Alkoholpolitiskt forum i har jag som ett av syftena med denna interpellation att lyfta intresset och engagemanget för de alkoholpolitiska frågorna i och i partier som förhoppningsvis sprider sig utanför . Det är extra angeläget att vi får denna diskussion nu , den högtid och helg i då alkoholen för många får stora negativa konsekvenser. Jag noterar att statsrådet konstaterar att intresset och engagemanget för de alkoholpolitiska frågorna nationellt och inom EU är mycket stort just . Jag hoppas att statsrådet inte tycker att det blir för stort nu när ni får en interpellation till att besvara så nära inpå den som ni besvarade om alkohol och folkhälsa . Det viktigaste syftet med denna interpellation är naturligtvis att debattera , eller som den heter: En EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. Vi behöver, som statsrådet säger, ett engagemang för och en vilja att flytta fram de alkoholpolitiska positionerna och folkhälsoperspektivet inom EU ytterligare. Men jag har en liten undran och en fråga om vad statsrådet menar med att det behövs ett strategiskt nytänkande från alla parter. Själv menar jag och att det behövs en folkresning mot alkoholen, för en minskad alkoholkonsumtion är ett minskat alkoholmissbruk och minskade alkoholskador för våra medborgare nationellt och internationellt. Jag vill så här inledningsvis, herr talman, när det är första gången som jag får debattera alkoholfrågor med statsrådet och folkhälsoministern , uttrycka en positiv hållning till de nya signalerna om den tillnyktring av alkoholfrågan i EU och inom EU-politiken som sker. Alkoholfrågan har under arbetet med alkoholstrategin som har pågått gått från en jordbruksfråga till en folkhälsofråga. Det är naturligtvis positivt. Visst är det också ett litet steg i rätt riktning att man föreslår en höjning av minimiskatten, men som jag förstår det hela är det bara en höjning som syftar till att kompensera att skatten urholkats av inflationen . Det är alltså ingen större skillnad och ingen reell höjning av minimiskatten inom EU. Statsrådet är något svävande i formuleringarna när statsrådet säger att det behövs ett strategiskt nytänkande från alla parter. Vad betyder det? Statsrådet menar också att det inte är strategiskt klokt att försöka göra totalkonsumtionsmodellen till utgångspunkt för alkoholarbetet i EU. Hur kommer det sig att säger så? Är denna ståndpunkt förknippad med att den samlade hållningen i regeringen är en annan än den som kristdemokraten står för? Denna ståndpunkt kan ju leda till en farhåga om att regeringen inte tänker driva alkoholpolitiska ståndpunkt, totalkonsumtionsmodellen, tillräckligt hårt. 4 HANS (): Det finns många olika sorters . Jag kommer från den del av vårt land som ligger absolut längst söderut, nämligen . Där är alkoholpolitiken inte bara svensk utan i allra högsta grad europeisk. Den är dansk, och den är tysk. Rätt många av skåningarna åker så här i jultid eller ned och handlar mycket av sin alkohol inför julen i . Man kan träffa på många grannar och bekanta om man befinner sig i Puttgarden eller Burg. Det är också rätt vanligt att den alkohol som serveras i inte kommer från det svenska Systembolaget utan snarare från eller . När vi pratar svensk alkoholpolitik måste vi nog därför inse att det ser olika ut i min del av , i , i och i norra . vet vi att det inflöde av alkohol som vi märker i skapar nya situationer. /HD skrev för någon vecka sedan om sprittaxi som åker omkring till ungdomar . Med ett telefonsamtal kan de beställa alkohol och få den levererad dit de vill. Det handlar om sprit som kommer från länder utanför och som ungdomarna kan förse sig med. Jag tycker att statsrådets svar på interpellationen är glädjande. De här frågorna löser vi inte exklusivt själva, utan vi måste lösa dem tillsammans med andra. Vi måste lösa dem som europeiska medborgare. Jag tror också att det i mångt och mycket inte är själva tillgången som är det stora problemet utan attityder och förhållningssätt. Därför var det glädjande när man för någon dag sedan kunde läsa att det nu sups mindre bland ungdomar. hade gjort en undersökning där man konstaterade att andelen niondeklassare som uppger att de inte dricker alls har ökat med . Framför allt är det pojkarna som väntar med sin alkoholdebut. undersökning uppger nästan var tredje tillfrågad högstadieelev att de helt avstår från alkohol. Inte sedan undersökningen genomfördes har andelen icke-konsumenter varit så hög som . Det är oerhört glädjande. På samma gång ska vi vara medvetna om att detta sker som möjligheten att få tag i alkohol utifrån, till exempel från eller , nog aldrig har varit större än . Därför tror jag att själva problemet inte är tillgången utan just attityder och förhållningssätt. Därför måste man också arbeta med attityd- och förhållningssättsfrågor, precis som jag tycker att statsrådet framhäver i sitt interpellationssvar. Dock vill jag påpeka en sak. Jag tror, inte minst som sydsvensk, att det är väsentligt att vi ytterst gör något åt alkoholbeskattningen. Differensen mellan svensk alkoholbeskattning och den som finns i eller leder nämligen till att väldigt många söker sig bort från den svenska marknaden till den tyska eller den danska. Då uppstår också möjligheter för illegal försäljning och för olika kriminella nätverk att arbeta med alkoholen som en av de produkter de säljer. Jag tror att en svensk alkoholbeskattning som var lägre än den är skulle göra det onödigt för rätt många att lägga dyra pengar på att söka till Puttgarden eller Burg. I stället skulle man då handla sin alkohol på det svenska Systembolaget eller kanske i licensierade butiker nu är vi inte där , men åtminstone på det svenska Systembolaget. Jag tycker att det svenska Systembolaget, eller svenska licensierade butiker, är långt mycket bättre än sprittaxi som kör hem till barnen. 5 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret på interpellationen, som jag tycker är intressant i flera delar. Till exempel signalerar det att vi faktiskt lever i en annan värld än den vi hade när vi gick med i EU. Om man först tittar tillbaka lite grann kan man se att det var först som EU tog beslut om att vi skulle ha en öppen handel med alkohol i . Det finns en viss saktfärdighet, kan man säga, i politik för att följa detta. Vi kan dock konstatera att vi har en annan politisk verklighet än den vi hade när vi fick vårt medlemskap. Det är väl också det statsrådet talar om när hon säger att totalkonsumtionsmodellen kanske inte är den som ska användas. Det finns många problem som har kommit med den nya alkoholpolitiska verklighet vi har. Man pratar mer om att försöka skydda, att ha harm reduction som ett mål för att nå framåt i alkoholpolitiken. Jag tror att det i grunden är bra. Den alkoholpolitiska modell vi har bygger faktiskt på att vi har stängda gränser och att ingen införsel kan ske. Det detaljhandelsmonopol vi har i är ju i princip avskaffat då av de drycker som konsumeras i inte säljs via Systembolaget. Man kan också konstatera att den passivitet som funnits i den svenska alkoholpolitiken har lett till stora problem. Vi har inte sett att det blivit en ny verklighet. Därför tycker jag att det är bra att statsrådet nu signalerar att det blir nya åtgärder. Bland annat säger man att tullens resurser måste stärkas, och det är bra. Frågan är dock om detta är tillräckligt. Vi vet exempelvis att vi har en tull som jobbar väldigt hårt mot narkotikan, som vi kan se att narkotikan strömmar in. Vi kan se att det läggs ned ett ganska stort arbete på att begränsa införseln av illegal sprit till , men att det kanske inte alltid lyckas så bra. Därför är jag intresserad av det som sägs om ett strategiskt nytänkande i den här politiken. Det behövs faktiskt en ny politik för en ny tid. Jag tror att det var en branschorganisations vd som sade att den politik vi har i bara skulle fungera i . Jag tror att han går lite långt där, men jag tror ändå att det precis som statsrådet säger krävs ett strategiskt nytänkande i dessa frågor. Man kan exempelvis titta på , som gjorde en sänkning av alkoholskatten och därmed faktiskt minskade sin konsumtion. Det är intressant att ett land som ligger så nära oss och som har en politik liknande vår faktiskt har valt en annan väg som har varit väldigt lyckad. Vi kan också se att det finns väldigt stora ekonomiska incitament. gjorde en undersökning av var break-even gick för att åka och handla en full ranson för en person i . Enligt deras beräkningar kunde man åka någonstans från ända ned till bara för att köpa en ranson. Då förstår man att vi som bor i och naturligtvis har en helt annan ekonomisk verklighet. Detta är också ett miljöproblem. Enligt beräkningar från Schenker släpps det ut ungefär koldioxid bara på den alkoholturism som svenskar står för. Jag välkomnar alltså svaret och det du säger om ett strategiskt nytänkande. Jag har noterat att finansministern säger att det inte är aktuellt med skattesänkningar när det gäller dessa varor, men jag tycker att vi bör se vad som händer med de åtgärder som är på gång för att sedan kunna utvärdera detta igen. Kanske är dörren inte stängd när det gäller hur alkoholpolitiken ska se ut . Jag tackar för svaret och återkommer. 6 Statsrådet (): Tack för ett flitigt deltagande! Detta är den första interpellationsdebatten, och alla hinner hem och julstäda ändå om det nu är det ni ska göra, om nu det är viktigast. Den svenska alkoholpolitiken har skrivits in på ett tydligt sätt i regeringsförklaringen. Låt mig därför börja med att upprepa vad som står i den. Där finns skrivningar både om det nationella planet och om det internationella planet. Det står att vi ska verka för att minska totalkonsumtionen i och att vi i EU ska verka för en restriktiv alkoholpolitik. Det är ganska tydliga riktlinjer.