prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — Och likväl, trots denna situation, döms unga män till frihetsberövande på grund av att de inte vill göra sin plikt. I den andra delen är det bara en av fyra som genomgår den militära grundutbildningen som är beredd att anmäla sig till det som är den dominerande uppgiften för Försvarsmakten, nämligen deltagande i internationella insatser. Min fråga som riktar sig till försvarsminister är: Är regeringen beredd att överväga ett avskaffande av totalförsvarsplikten? 57 Försvarsminister (): Det som regeringen har gjort är att i budgetpropositionen problematisera kring Försvarsmaktens personalförsörjningsfrågor. Det finns en problematik kopplad till den fast anställda militära personalen och när det gäller soldatförsörjningen. Jag tror att den svenska värnplikten som ett uttryck för försvarets folkförankring har ett väldigt starkt gensvar i det svenska folkdjupet. är det alldeles uppenbart att det materiella innehållet i den allmänna värnplikten och totalförsvarsplikten är någonting helt annat när man, som mycket riktigt påpekade, utbildar bara 8 500 av en åldersklass på kanske 50 00060 000 män och lika många kvinnor. Det finns därför skäl att diskutera pliktlagstiftningens utformning, och det finns skäl att fundera på hur vi kan se till att i ökad utsträckning ta ut unga män och kvinnor som är beredda att göra insatser också i de internationella operationerna. Och vi har också anledning att se till att avgångarna som är alltför stora minskar. 58 (): Vi har en utveckling som egentligen innebär att plikten till del håller på att avskaffas till förmån för kontraktsanställda soldater. Dessvärre är detta en utveckling som har pågått utan någon närmare politisk styrning. Det svar som försvarsministern ger föranleder mig att komma tillbaka och begära ett ännu tydligare svar på frågan om det inom ramen för de överväganden som sker är möjligt att ifrågasätta pliktsystemet. 59 Försvarsminister (): Jag tycker att man ska försöka adressera de problem som man ser framför sig. Då kan vi konstatera att vi har en inbyggd motsägelse i att vi å ena sidan har en pliktlagstiftning som vi å andra sidan alltmer talar om frivillighet och motivation. Och det är en stor diskrepans mellan antalet mönstrande pliktiga å ena sidan och Försvarsmaktens personalbehov å andra sidan. Jag tror att Försvarsmaktens behov ytterst måste vara styrande för uttagningen. Och jag är beredd att inleda en politisk diskussion om hur man bäst löser dessa inbyggda konflikter. Förslaget om förändringar i a-kassan 60 (): Jag ska rikta min fråga till finansminister . Det har framkommit en massiv kritik mot det föreliggande a-kasseförslaget från remissinstanserna under den korta remisstid som har förekommit. En av remissinstanserna är Kommuner och Landsting. I en rapport som man lämnar oroar man sig för att det kommer att vältras över kostnader i storleksordningen från staten till kommunerna socialbudgetarna på grund av att människor måste söka kompletterande ersättning för att kunna klara en rimlig levnadsstandard. Jag skulle vilja fråga om han tycker att det här är i linje med statens finansieringsprincip gentemot kommuner och landsting, särskilt beaktat mot bakgrund av hur bland annat parti starkt har drivit finansieringsprincipsfrågan under förra mandatperioden. 61 Finansminister (): Det är naturligtvis så att a-kasseförslaget har fått en väldigt tydlig uppbackning av remissinstanserna. Inte minst har det konstaterats från det här är ett förslag som kan leda till att den massarbetslöshet och den jättelika undersysselsättning vi har i kan börja minskas. En effekt av det är att vi kan räkna med nästan en fördubbling av den reguljära sysselsättningen jämfört med vad som presenterades i vårpropositionen. Sedan kan man diskutera vad man ska kompensera kommunerna för. Våra beräkningar tyder på att det är fråga om en kostnad på kanske några tiotals miljoner för en kostnadspost som uppgår till många miljarder för kommunerna. Om vi gjorde en kompensation för kommunerna skulle vi naturligtvis också behöva titta på hur mycket pengar extra kommunerna får när sysselsättningen stiger och arbetslösheten minskar. Någon sådan indragning har vi inga som helst planer på att göra, utan det här förslaget genomförs bland annat för att säkra välfärden och göra det möjligt att ha flera anställda inom vård och omsorg på . 62 (): Jag såg i medierna att finansministerns kollega arbetsmarknadsministern har för avsikt att bjuda in årets arbetare till en lunch, enligt sovjetisk och kinesisk förebild om jag förstår det rätt. Det har aldrig föresvävat finansministern att göra någonting likartat finansministern sitter ju på resurserna också när det gäller årets arbetslöse eller kanske den som bäst överlever de nya a-kassereglerna? 63 Finansminister (): Jag är lite osäker på om det låg en fråga i inlägget. Kanske borde vi bjuda in årets skattebetalare till , bjuda in den som mest har bidragit till den allmänna välfärden genom att betala in pengar. Det är naturligtvis detta som politiken i grunden handlar om. Om vi gemensamt kan få många människor i sysselsättning, återupprätta den fulla sysselsättningen och bekämpa massarbetslösheten har vi råd med välfärd. Då blir det flera människor som betalar skatt och flera människor som arbetar. Flera får arbetskamrater och får utvecklas. Det är ändå det grundläggande målet för den svenska modellen. Jag kan bara beklaga att tycker att man ska göra sig rolig över att arbetsmarknadsministern anser att det är centralt att vi ska hedra människor som gör ett hårt arbete. Oavsett yrke eller vilken roll i samhället människor har är det alltid centralt att man ska ha rätt att känna yrkesstolthet över en mycket god arbetsinsats. 64 (): Också min fråga riktas till finansminister . Det är glädjande att regeringen har gett löften om att minska regelbördan för företag och om att ta bort de hinder som är i vägen för svenska företags möjligheter att växa. Med anledning av just de här hindren har jag en fråga som rör momslagstiftningen. En begränsad men nog så viktig bransch är cateringverksamheten. Cateringfirman belastas moms när firman levererar ut mat. Men om den som anlitar firman också vill beställa serveringspersonal belastas cateringfirman moms. Det har bidragit till att en stor del av cateringfirmorna vittnar om att kunderna enbart beställer mat av företaget och att kunderna sedan väljer att anlita svart arbetskraft eftersom det är betydligt billigare. Införandet av mervärdesskatt även för uthyrning av serveringspersonal bör möjliggöra att flera arbeten som finns i den svarta sektorn kan övergå till den vita. Därför är min fråga: Avser regeringen att se över detta hinder i momslagstiftningen för cateringföretag? 65 Finansminister (): Tack för den mycket relevanta och intressanta frågan! Alla som har en närhet till hotell- och restaurangbranschen och cateringbranschen känner naturligtvis till att det här är en närmast parodisk situation. När man serverar mat på ett etablissemang har man en moms. Har man catering har man en annan moms. Ordnar man dans har man en moms, och har man någon som kommer och spelar en konsert har man ytterligare en moms. Det är naturligtvis en situation som man lätt kan tycka är lite absurd. ska man komma ihåg att det övergripande målet för den här regeringen är att pressa ned arbetslösheten. Då vet vi, inte minst när det gäller den linje som driver, att effekterna av att sänka momsen är betydligt mindre jämfört med effekterna av att sänka arbetsgivaravgifterna. Därför har vi så hårt prioriterat detta och sagt att hela hotell- och restaurangbranschen och hela sektorn för hushållsnära tjänster bör befrias från arbetsgivaravgifter. Jag tror alltså att det, för att få största möjliga effekt på sysselsättningen, är viktigare att sänka arbetsgivaravgifterna. Sedan borde vi kanske fundera på hur det blir med alla momssatser. Det är inte riktigt den här regeringens ambition att börja höja momssatser, och det kostar mycket pengar att sänka dem. 66 (): Jag vill tacka så mycket för svaret. Det är precis så som finansministern säger, alltså att det inte bara är cateringverksamhet som berörs av de olika momssatserna. En annan fråga till är om regeringen avser att göra en översyn av de frister som finns för svenska företags momsinbetalningar. 67 Finansminister (): En del av det som uppfattas som krångel i är momssatserna. har tittat på detta. Huvuddelen av regelkostnaderna i skattesystemet i är förknippad med momsbetalningarna. Det beror delvis på att vi har ett rätt väl fungerande skattesystem i övrigt som så att säga drar in skatteintäkter med låga administrativa kostnader. Det är någonting som vi generellt är beredda att titta på. Frågan om momsinbetalningarna är naturligtvis också en fråga som kan övervägas. Det kan vi säkert få skäl att återkomma till. EU:s roll i fredsförhandlingarna i 68 (): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister . höll premiärminister ett linjetal efter det att en vapenvila ingåtts mellan honom och den palestinske presidenten . Olmert uttryckte i sitt tal en önskan om att israeler och palestinier ska återuppta fredsförhandlingarna. Förhoppningsvis kommer Olmerts utsträckta hand att mottas väl på den palestinska sidan. Min fråga till utrikesministern är sålunda vad han tror att EU och andra kan göra i denna positiva situation just för att öka chanserna beträffande det som sker och att det kan leda vidare till en fred. 69 Utrikesminister (): Jag delar i grunden positiva bedömning av premiärminister anförande . Jag hade möjlighet att ha en längre överläggning med den israeliska utrikesministern när vi diskuterade både detta och de andra aspekter som finns på utvecklingen och också med den jordanske utrikesministern . Det finns ett antal små positiva tecken. Där finns vapenvilan i . Vi hoppas att den håller. Där finns Olmerts tal som innebär att man återgår till vad man sade före . Dessutom finns där ansträngningarna att få ihop någon typ av ny palestinsk teknokratisk eller annan regering. Det här är försiktiga tecken som vi ska försöka uppmuntra. Vi har haft en dialog i EU-kretsen , och jag har haft en dialog med den israeliska regeringen nu om de insatser som vi möjligtvis ska göra. Dock vill jag säga det jag sagt i andra sammanhang, nämligen att jag tror att detta är mer för diplomati än för deklarationer när det gäller möjligheterna att föra detta framåt. 70 (): Det var inte riktigt svar på min fråga. Min fråga gällde vad EU kan göra i den här situationen även om det tas mycket bra kontakter kring vad EU kan göra men också vad kan göra för att stödja det här syftet och vad roll i så fall skulle kunna vara. 71 Utrikesminister (): roll är att delta i den dialog som sker framför allt mellan ett antal av utrikesministrarna i den europeiska unionen om vad vi kan göra. Detta sker i en dialog med den israeliska regeringen, i en dialog med ett antal av arabstaterna och i en dialog också med FN och detta i ett läge där det finns vissa förhoppningsfulla tecken. Jag tror, som sagt, att det mindre är läge för stolta deklarationer och mer är läge för diplomati och för att se om vi kan föra detta framåt. är aktivt i den diplomatiska dialogen. 72 (): Jag har en fråga till utrikesministern. Frågan gäller representation i . För stängdes den svenska ambassaden i . Uppgifterna övertogs av vår ambassad i i . Jag tror att en svensk ambassad i skulle kunna ses som en tydlig och påtaglig signal till och folk men också till omvärlden om att ser som en fri och självständig stat i . Jag vill fråga utrikesministern om och i så fall när kan tänkas öppna en ambassad igen i . 73 Utrikesminister (): Jag delar i grunden den inställningen, men låt mig säga att jag inte kan lova någonting över huvud taget. Jag har övertagit ansvaret för en utrikesförvaltning som har ett underskott på . Vi riskerar att diskutera nedläggningar och den typen av åtgärder snarare än tillägg om vi inte på olika sätt kan få en lösning på situationen. Jag tror att det finns åtskilliga områden, och tillhör dem, där det finns starka skäl för en något starkare svensk närvaro i den ena eller den andra formen. Min och regeringens uppgift är att finna möjligheter att göra detta i ett läge där vi dras med mycket stora underskott i utrikesförvaltningen. Jag hoppas att kunna återkomma till utrikesutskottet och när vi är lite klarare med en översyn av hur detta ska vara möjligt. Men ingår självfallet i den värderingen. 74 (): Jag tackar utrikesministern för detta svar. Jag hoppas att vår ekonomi förbättras så att vi också kan göra en viktig diplomatisk insats i landet. Vi tycks vara överens om den saken. 75 Utrikesminister (): Jag tror att vi är alldeles överens om att det är bra att ekonomi förbättras, och jag tror att jag har finansministerns starka stöd i en sådan önskan. Låt mig också säga att jag vet att jag kommer att ha anledning att återkomma för att kanske diskutera formerna för vår utrikesrepresentation över huvud taget. Det är inte säkert att det är klassiska former av svenska ambassader som vi ska ha på riktigt alla ställen i världen. Vi har möjlighet att samverka i den nordiska kretsen och i den europeiska kretsen när det gäller konsulära och diplomatiska uppgifter på ett annat sätt än vad som var fallet tidigare. Det är bland annat den diskussionen vi för, inte bara i ljuset av det stora underskottet utan också i ljuset av de krav som globaliseringen och de ökade krav på konsulär närvaro som ett alltmer resande folk ställer på oss. 76 (): Jag har en allmänpolitisk fråga till utrikesministern. Det finns en oro nere i därför att enskilda hushåll just nu förväntas skriva på avtal om något som kallas fast mobiltelefon, ett avtal med . Efter stormen revs en hel del av våra telefonnät ned, och vi har fått nöja oss med många provisoriska lösningar. vill alltså att hushållen ska klara sig med mobiltelefon, detta för att slippa dyra investeringar i ledningsnäten. Den lösningen skulle vara bra, användbar och acceptabel på alla vis om det hade funnits bra mobiltäckning och man kunde garantera Internetuppkoppling. Tyvärr är det inte så i de mindre byarna. Det finns heller inga nya planer på att uppföra nya 3 G-master för att uppfylla det behovet. Hushållen blir helt utan kontakt med omvärlden. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skapa likvärdiga förutsättningar för enskilda hushåll och företag att få tillgång till trygga och driftsäkra ledningsnät för telefoni och modern teknik? 77 Utrikesminister (): Utrikespolitiken är inte bara gränslös, den inkluderar också landet. Jag ska ärligt säga att jag inte är förtrogen med detaljerna i frågeställningen. Däremot är jag förtrogen med de grundläggande ansträngningar som vi, tidigare regeringar och till och med ännu tidigare regeringar har när det gäller bättre teleförbindelser ut över landet. Det åligger teleföretagen, framför allt när det gäller 3 G och GSM, att se till att det finns en täckning över landet. Det är klart att det kan uppkomma situationer, som den som har uppkommit i det här fallet, där det fasta nätet faller bort. Då bör täckningen med mobilnäten, oavsett som det är GSM, GPRS, EDGE eller 3 G, vara riksomfattande. Det finns all anledning att i kontakter med det enskilda företag som Sonera är eller med övriga leverantörer av teletjänster påpeka detta med viss tydlighet. 78 (): Jag tackar utrikesministern för det tydliga beskedet att vi måste se till att det blir en lösning här. Här var hela läktaren full med ungdomar , och jag tror att vi hade fått ett stort instämmande från allihop. Hur klarar man att bo i ett hus utan mobil, utan telefon och utan Internet? Det är en omöjlighet i dagens läge. Vi har trygghetslarm och annat som hänger på den moderna tekniken. Jag hoppas att det här får en rätt så snar lösning. 79 Utrikesminister (): Jag kan bara hålla med. Jag har tillhört dem som under tidigare epoker varit mycket ambitiösa när det gäller ambitionen att ska ligga långt framme i fråga om bredband, Internet, olika typer av mobil telekommunikation och datatrafik. Jag kan bara konstatera att den utveckling vi har sett är att , från att ha varit ledande i världen, är ledande. Andra länder har utvecklats snabbare på det här området än vad har gjort. Vi har kommit lite på efterkälken. Det är en ambition som jag vet delas av regeringskretsen att ska försöka ta sig upp på en internationell tätposition igen när det gäller IT-utveckling och Internetutveckling. Men jag kan tyvärr inte lova att det sker . 80 (): Min fråga gäller EG-rättens tillämpning i . Det är två exempel som jag vill ta. EG-rätten är ju generellt sett överordnad svensk nationell rätt. Det ena är Vaxholmsmålets fortsatta hantering i av den . Hur kommer det att ske? Det andra gäller skattelagstiftningen. Vi har ett mycket dåligt arv från den tidigare regeringen som har belysts i en Siepsstudie . har inte implementerat i svensk nationell rätt en lång rad bestämmelser på skattepolitikens område. Det leder till en väldigt stor oklarhet för skattesubjekten. Även om det står en sak i svensk nationell lagstiftning är det inte den som gäller i många fall utan EG-rätten. Folk har inte detta riktigt klart för sig. har man en känsla av att en del på inte heller har det. Det är väldigt viktigt att vi får klart hur regeringen tänker hantera EG-rätten i de här två exemplen. Frågan är ställd till . 81 Statsrådet (): Jag börjar med den senare frågan. I de fall där vi inte uppfyller våra åtaganden och det har blivit klarlagt ska vi göra det. Vi har fått ärva en del sådant, och vi håller på att gå igenom det. Det berör flera departement. Vi jobbar med det. Vaxholmsfrågan ligger nu i domstolen. Vi avvaktar beslut. Det kommer att komma något slags preliminärt uttalande . Det blir en muntlig förhandling . Regeringen kommer att vara företrädd där. Sedan avvaktar vi naturligtvis det uttalande som kommer från domstolen. Det kommer säkert att låta tala om sig på många sätt och kanske också blir föremål för diskussion i denna kammare. 82 (): Om det är möjligt skulle jag vilja rikta mitt andra inlägg till finansministern och fråga vad han gör inom sitt departement för att få fart på EG-anpassningen av den nationella skattelagstiftningen. Är inte det möjligt uppmanar jag honom därtill ändå. 83 Finansminister (): Vi har redan tagit några viktiga steg med det energiskattedirektiv som vi presenterade för i form av en proposition för någon vecka sedan. Det är ett arbete som vi kommer att driva vidare, men naturligtvis på ett sådant sätt att vi på ett tydligt sätt värnar den svenska skattemodellens grundläggande förhållanden och gör det på ett sådant sätt att det inte skapar grundläggande problem så att vi förlorar skattebaser som är nödvändiga att ha för att finansiera bland annat en del av den välfärd som vi har. Vår inriktning från regeringens sida är att vi gärna vill sänka skatten framför allt på arbete. Då måste vi prioritera att ha ordning på en del andra skattebaser. Vi kommer naturligtvis att lägga stor vikt vid att klara av en EU-anpassning där det är möjligt och nödvändigt och där vi har en skyldighet att göra det. Men vi måste göra det på ett sätt som gör att vi värnar den svenska skattebasen. 84 (): Min fråga ställer jag till finansminister . Jag tycker att det är glädjande att läsa på att mångfalden i högskolan aldrig har varit så bra som . av dem som började på högskolan hade arbetarbakgrund. En femtedel är , och lika många har barn. Men det ställer också krav på dagens studiemedelssystem. Det är viktigt att alla ges förutsättningar att klara sina studier. Väldigt många studenter får inte ekonomin att gå ihop. Det är väldigt många som mår dåligt, är stressade, som inte kan låna av sina föräldrar eller som inte kan ha ett jobb vid sidan av. I alla debatter som jag medverkade i under valrörelsen runtom på landets högskolor och universitet lovade den borgerliga alliansen att man skulle höja studiemedlet. Beloppet var det något osäkert om, men studiemedlen skulle höjas. Då är min fråga till dig, : Varför sviker ni landets 350 000 studenter genom att inte ha detta med i er budgetproposition? 85 Finansminister (): Det är naturligtvis oerhört glädjande att vi får en ökad social dynamik i . Det har ju varit ett problem att gamla strukturer har varit fastlåsta i , inte minst i utbildningssystemet, bland annat för att det har lönat sig för dåligt att investera i en utbildning. Vi har haft alldeles för höga skatter på högre utbildningar i , och det har varit ett stort problem. Det är viktigt att göra någonting åt det. Vi gör naturligtvis också viktiga insatser för studenterna. Det jobbavdrag som vi föreslår innebär att studenterna får större möjligheter att arbeta. Vi vet från forskning att det är nyttigt för studenter att arbeta. Det förbättrar deras förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. Sedan har vi utfäst ett löfte om att värdesäkra studiemedlen, och det löftet står fast. Det som vi dock upptäckte när vi fick komma in på var att det som Socialdemokraterna hade utlovat i valmanifestet inte återfanns i tabellerna. Pengarna fanns helt enkelt inte. Vi kommer att värdesäkra studiemedlen men det ska ske i den takt ekonomin tillåter och finansiering kan säkras. 86 (): svarade inte på min fråga. Den handlar om höjning av studiemedlen, något som ni lovade i valrörelsen. När det gäller arbete vid sidan av är det faktiskt så att alla studenter inte har den möjligheten. Heltidsstudier är just studier på heltid. Det är många som har mycket schemalagd tid eller som inte har tid att arbeta vid sidan av om de ska klara sina studier. Därför hjälper inte jobbavdraget de studenterna. Ni lovade också att höja fribeloppet. är det så att om man tjänar mer än minskas låne- och bidragsdelen. Det beloppet var någonting som ni lovade att slopa eller höja, vilket ni inte heller gör. Jag hoppas att jag får svar på min fråga. Varför sviker ni landets studenter genom att inte höja studiemedlen eller fribeloppet? 87 Finansminister (): Jag ska naturligtvis svara på den frågan. Vi kommer att höja och värdesäkra studiemedlen. Men givet den besvärliga budgetsituation som Socialdemokraterna lämnade efter sig i denna del, där det i ett stort utställt valmanifest fanns sådant som sedan visade sig inte finnas i budgeten, har det inte varit möjligt att göra det . Vi kommer att återkomma till studenterna. Jag är fascinerad över att höra denna räcka av socialdemokratiska ledamöter som i olika debatter ondgör sig över att människor arbetar. Det tycks vara oerhört besvärligt för socialdemokrater att acceptera att det är nyttigt för människor att arbeta. Det är nyttigt för studenter att pröva olika yrken. Det är nyttigt för sammanhållningen i vår samhällsstruktur att även studenter försörjer sig själva . Det finns säkert undantag från det, men i grund och botten måste vårt samhälle bygga på att människor arbetar, även studenter som läser på högskola. Det är en grupp som i många avseenden är privilegierad och har goda framtidsutsikter. Enligt min uppfattning är det högst rimligt att även de kan arbeta. Omvänd momsskyldighet för byggbranschen 88 (): Jag tänker vända mig till . Jag har också en fråga om EU och skatter, fast från ett lite annorlunda perspektiv. startar en kampanj för att minska svartarbete inom byggbranschen. Det är ett samarbete mellan näringen och facket. Jag tror att man har jobbat tillsammans för att få denna till stånd. fattade vi beslut här i kammaren om omvänd momsskyldighet som skulle gälla just för den branschen. Den typen av beslut kräver också ett godkännande av EU. Vi fattade därför beslut om att regeringen ska ha möjlighet att efter EU:s godkännande fatta beslut om att införa detta. har vi en annan regering än den vi hade , och jag vill fråga : Hur kommer den här regeringen att agera och vad har EU sagt i frågan? 89 Finansminister (): Jag kan berätta för att vi vid regeringens sammanträde har fattat beslut i denna fråga. Det kommer att införas en omvänd momsskyldighet.