prot · GT09108 · 2006-04-21 00:00:00 — Detta är mycket viktigt, men har redan ägnat en stor del av sitt anförande åt denna sak. Jag håller med honom. Detta är något som måste utvecklas. Vi har också en reservation som handlar om . Vi anser att den har ett för begränsat mandat när den inte miljöprövar projekt som understiger . Vi anser att man bör miljöpröva och etikpröva också projekt under den nivån. Därför finns det anledning att se över regler. 35 (): avslutade sitt anförande med att säga: För övrigt anser jag att regeringen bör bytas ut. Det lät hurtfriskt! Jag lovar , även om detta kanske är min sista debatt i riksdag, att jag kommer att göra allt i den här valrörelsen för att regeringen ska få sitta kvar. Till skillnad från satt jag här 19911994, då det var en annan regering, och jag kan summera resultatet av den regeringen. Jag tror att de som åhör den här debatten och de som var med är överens med mig om att det inte var det bästa resultatet. Det har tagit för oss socialdemokrater, tillsammans med och , att försöka rätta till det som åstadkoms . Nej, , jag kommer att kämpa för att det ska bli en fortsatt socialdemokratisk regering. Jag tycker att höll ett bra och välformulerat anförande. Det är klart att det är avgörande i handelspolitiken att ha multilaterala avtal. Det är faktiskt den linje också. Men det händer till och från att länder vill att vi ska teckna bilaterala avtal, och det vore fel att gå emot länder som så önskar. Jag utgår från att på samma vältaliga sätt som hon har framfört sina åsikter här i kammaren påverkar sina kolleger i andra länder att i handelspolitiken också verka för att det blir mer av multilaterala avtal och mindre av bilaterala avtal. Tjänstedirektivet, som var inne på, hade vi en diskussion om förra gången vi diskuterade handelspolitik tillsammans. Jag konstaterade då att det som har hänt i Vaxholmsfallet så här långt faktiskt har fått godkännande av instanser i EU. Jag är med den bakgrund jag har övertygad om att slutligen kommer att få fullt stöd av när det gäller hanteringen av detta. Jag hävdar bestämt, , att det är det nationella regelverket som ska gälla. Jag kan också hälsa med tillfredsställelse att till och med moderater som har varit motståndare till vårt synsätt på kollektivavtal numera ställer upp på kollektivavtalslösningar. Det tycker jag känns gott för framtiden. Handelspolitiken utgör en stabil grund för svensk välståndspolitik. Låt mig göra några reflexioner i riksdag, eller för att vara ganska exakt, där jag sett hur handelspolitiken faktiskt har utvecklats. När jag steg in i de här lokalerna 1985 och fick möjlighet att verka i näringsutskottet och dessutom sätta mig in i handelspolitiska frågor var det en helt annan handelspolitik än den vi har . var då medlem i Efta, som var en sammanslutning som förhandlade gentemot och med det dåvarande EG, som inte alls såg ut som EU gör . Vi förhandlade i för att åstadkomma regelverk som människor runtom i världen kunde leva efter och känna trygghet av. Vi ville eliminera tullar och handelshinder så långt detta var möjligt. Vi visste nämligen och trodde på att handeln är den bästa garantin för fred. Den bästa garantin för en fredlig utveckling är att människor kan handla med varandra. Så fick jag lära mig handelspolitikens grunder. Jag hade förmånen att få sitta med i den så kallade som fanns i vid det tillfället, som sedermera övergick i och blev en när vi handelspolitiskt gick över från Efta, där vi slutade, till att faktiskt bli medlemmar i den europiska unionen. förhandlade vi, politiskt och med tjänstemän, om att få ett . Det gamla frihandelsavtal som vi hade haft upphörde nämligen, och vi skulle ha ett nytt avtal ett avtal som innebar en helt annan handelspolitisk utveckling än vad vi hade haft tidigare med mer möjligheter till multilaterala avtal och mer möjligheter att få bort ännu mer av hinder och tullar, något vi upplevde inte främjade världshandeln. Den utvecklingen var helt fantastisk. Det låg också en logik, tyckte jag och många med mig, i att dessutom under resans gång kräva att skulle bli medlem i den europeiska unionen. Vi som satt inne och såg hur utvecklingen var förstod att vi fick mindre möjligheter att påverka ett genom att stå utanför. Vi kunde inte påverka handelspolitiken som vi önskade med ett utanförskap. Genom att vara med i den europeiska unionen, oavsett vad vi tycker om den, kunde vi faktiskt tala om vår svenska ståndpunkt. Jag hade förmånen att vara med och se detta 1996 och i GATS-förhandlingar och WTO-rundor när WTO:s första ministerrådsmöte hölls i , ett oerhört viktigt möte där man slog fast grunderna för hur WTO skulle verka långsiktigt. Den nuvarande talmannen var då handelsminister. Jag vill påstå att de som säger att inte driver handelspolitik knappast vet vad de pratar om. har varit aktivt och drivande i handelspolitiska frågor så länge vi har sysslat med handelspolitik. Det fanns de som menade att när vi kom in i EU skulle vi slukas upp av allt detta och inte kunna påverka. Jag hävdar bestämt att vi påverkar precis lika mycket som medlemmar i faktiskt mer, skulle jag tro, än när vi stod utanför. Jag såg detta 1986 jag var själv med när vi drev miljöpolitiskt relaterad handel. Detta skedde i i . tog där genom den dåvarande handelsministern initiativ till att driva just miljörelaterad handelspolitik. Det var inte populärt bland alla medlemsländer, men till slut fick vi fler och fler att inse sambandet och värdet av miljörelaterad handelspolitik på samma sätt som vi kopplar handel till mänskliga rättigheter, handel till sociala klausuler och också handel till jämställdhet. Det är en logisk följd, en logisk utveckling, och där har legat i fronten. har gått i bräschen för att driva dessa frågor och fått länder med sig på samma linje som vi, och det är jag stolt över. Låt mig se ytterligare tillbaka på de här åren och titta på vilka som har lärt mig handelspolitik. Förutom talmannen, naturligtvis, finns det andra. , socialdemokrat från som tyvärr inte finns med oss längre, var min läromästare och i handelspolitiken. Vi hade en lite skämtsam uppgörelse: Om jag åker utomlands, sade , kan du vara hemma och ta debatten. Det fick jag göra, och det lärde jag mig politiken på. Jag har haft debatter mot , moderat från som tyvärr inte heller längre finns i kamratkretsen, mot , som var folkpartistisk utrikeshandelsminister i en borgerlig regering, mot , som är landshövding uppe i men som då var företrädare i handelspolitiska frågor, och mot från . Vi hade enorma diskussioner och debatter, men jag lärde mig oerhört mycket av de här personerna och har mycket stor respekt för deras kunskap. Det har jag burit med mig framöver i livet. av arbete med de här frågorna har lärt mig mycket. När jag som en av 22 svenskar fick förmånen att vara med och installera som ny medlem i den europeiska unionen hade jag nytta av de kunskaperna. Jag kunde i det utskott där jag satt, som handlade handelspolitiska och industripolitiska frågor, bära med mig vad hade drivit och fick också respekt för det. Jag vill påstå, herr talman, att de här 20 åren har varit helt fantastiska. Det har varit en oerhörd resa. Jag har lärt känna väldigt många fina kolleger och kamrater i riksdag, både tidigare utskottskamrater och nuvarande. Jag ser också på vilket fint sätt man för vidare den här goda traditionen att debattera, att diskutera, att inte vara rädd att ta och ge, att ha olika uppfattningar i sakfrågor men ändå vara goda vänner när det kommer till slutet. Jag vill sluta med att framföra ett tack till er som kolleger och kamrater och ett tack till personalen i näringsutskottet, en personal som har ställt upp på ett helt enastående sätt. Närhelst man önskat har de hjälpt till med i stort sett vad man än har bett dem att göra. Jag vill också framföra ett tack till talmanspresidiet, till kammaren och till tjänstemännen. Jag brukar säga så här när jag har besökare i : Alla människor i det här landet skulle egentligen få möjlighet att sitta i en mandatperiod och känna på arbetet att vara här. Det är oerhört lärorikt och väldigt berikande. Man träffar fantastiska människor. Det finns också en personal som vet vad service vill säga, som ställer upp för oss ledamöter i vått och torrt, och det ska ni ha ett stort och varmt tack för! I övrigt ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 36 PER (): Den stora talarstolen använder man när man säger tack till stora kolleger. Tack, , du har varit här, snart 21. Jag har varit här snart, och jag tycker att det är . Sista debatten ja, det är sista debatten här i huset, men det skulle förvåna mig mycket om vi inte hade någon mer debatt ute på en gata eller ett torg någonstans. Den dag som står tyst och lyssnar på en moderat som pratar på torget är socialdemokratin i fara. Handelspolitiken plockar fram det bästa i svenska riksdagspolitiker. Man ger och man tar. Man lyssnar och man lär. Man försöker förbättra en redan bra svensk politik. Vi borde inte bara låta alla sitta en mandatperiod i , de borde egentligen sitta i näringsutskottet och ägna sig åt handelsfrågor så att vi verkligen kunde få det här goda samarbetsklimatet och sätta som nation främst. Det tror jag är viktigt. Jag tror inte att bara jag utan jag är helt säker på att hela det övriga utskottet tar oss rätten att kunna ringa dig och uppdatera oss, få några kloka synpunkter på hur det var förr eller hur du tycker att det ska vara när det gäller handelspolitik. Din kunskap kommer vi att ha nytta av länge till. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 7 § Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU15 Ursprungsgarantier för högeffektiv kraftvärmeel m.m. (prop. 2005/06:83). 37 PER (): Detta betänkande är inte heller något stridsämne för oss i näringsutskottet. Det är föga kontroversiellt. Det handlar om implementering av ett EU-direktiv, och vi tycker även från oppositionens sida att implementeringen är riktig och bra. Det är också vissa ändringar i lagen om rörledningar. Även där tycker vi att det är fullt rimliga förslag. Det som man möjligen skulle kunna ägna åt är den frustration som finns i många av motionerna som handlar om fjärrvärmekunder. Och, herr talman, här pratar jag lite i egen sak, eftersom jag också är villaägare i . I sålde vi under socialdemokratisk ledning, kan man också lägga till vårt kommunala elbolag till . Jag tror inte att det finns en enda uppsalabo med fjärrvärme som ler och är stolt och nöjd över den taxepolitik som har tillämpat när det gäller fjärrvärmekunderna. Vi har sett ökningar på, jag kommer inte ihåg om det är 40, 50 eller . Men vad kvällstidningarna skulle kalla chockhöjningar av taxan har det varit i alla fall. Jag tror så här i efterhand att många på också inser att det här har man gjort väldigt klumpigt. Man har försökt att ta ut den sista kronan på en gång av sina kunder. Det står lite grann, framför allt i motionerna om fjärrvärmen, om hur vi ska kunna se till att man inte behöver lägga ned på att borra för bergvärme för att komma ur fjärrvärmeberoendet. Om man ska använda ordet naturligt monopol, det tar emot lite grann, är fjärrvärmen just ett sådant. Det blir väldigt knöligt och väldigt mycket grävande om vi ska ha dubbla eller tredubbla fjärrvärmeledningar. Jag tror att vi allihop, nu när vi sakta men säkert ändå börjar få lite handelspolitiskt samarbete även inom energipolitiken, borde ägna en del tankar åt fjärrvärmen och kraftvärmen och se till att regelverket som vi gemensamt sätter upp värnar om kunderna lite mer. Sitter man i händerna på en monopolist eller en oligopolist ska man veta att staten faktiskt har ett finger i ögat på dem så att taxorna inte drar i väg alldeles fritt. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. 38 (): Jag kan i stort sett instämma i det Per tidigare sade. Det gäller även för vår del. Några saker kanske man skulle ta upp om vad vi kan göra för att förbättra konkurrensen på fjärrvärmemarknaden, egentligen för att uppnå någon form av konkurrens. Skärpt pristillsyn har vi talat om . Införa system för så kallad benchmarking-konkurrens skulle det gå att göra. Införande av utökade möjligheter till tredjepartstillträde har vi talat om i kammaren. Kanske vi ska ha en instans för hantering av klagomål från konsumenter på till exempel priser och leveransvillkor och mycket bättre möjligheter att tillvarata spillvärme. Det är några saker som vi tycker att man skulle kunna göra . Får jag bara lägga till någonting också om högeffektiv kraftvärmeel. Enligt vår mening kan ursprungsmärkningen av el gott bidra till att stärka konsumentmakten på markanden, vilket är mycket viktigt. Men det är konstigt ändå att bara vissa former av elproduktion ska ges den rätten. För att ytterligare stärka konsumenternas ställning och makt att kunna påverka sin elförbrukning tycker vi att andra former också ska vara möjliga, till exempel natur- eller fossilgasbaserad el, biogasbaserad elkraft eller varför inte kärnkraftsbaserad el. Jag tror att särskilt det sistnämnda har den största efterfrågan av alla, om man ska tro opinionsmätningar och annat som förekommer. Jag nöjer mig med detta, herr talman, och yrkar bifall till reservation 2. 39 (): har ingen annan åsikt än majoriteten när det gäller ursprungsmärkning av högeffektiv kraftvärme. När det gäller frågan om fjärrvärme instämmer jag i det Per sade, men jag instämmer inte i reservationen. Det är naturligtvis jätteviktigt att fjärrvärmeföretagen ser till att de behåller kundernas förtroende. På lång sikt gräver de ju sin egen grav annars. Förhoppningsvis kommer de frivilligt att sträva efter att uppfylla rollen som god part till kunderna. En proposition kommer att läggas fram på området. Har vi inte sett väsentliga förbättringar utgår jag från att propositionen kommer att innehålla saker som ser till att företagen måste vara uppmärksamma och goda mot kunderna. Annars kommer de naturligtvis att drabbas av ett regelverk som de inte vill ha. Vi har en reservation, nämligen reservation 3, som jag vill yrka bifall till. Den handlar om torven. är ett koldioxidemitterande bränsle och därför bör det klassas som sådant. Det är naturligt. Den positiva särbehandlingen av torv tycker vi måste upphöra. Farhågorna om att torven kommer att ersättas av fossila bränslen i kraftverken om den inte får de märkliga fördelar som den nu har tror vi är överdrivna. Vi tror att den huvudsakligen kommer att ersättas av biobränslen. Dessutom är en stor del av den torv som används i importerad, så tankarna om den stora arbetslöshet som kommer att inträffa är kanske också något överdrivna. Det viktiga är ju att det måste vara någon ordning på regelverket. Har man avgifter för koldioxidemitterande bränslen bör det gälla alla koldioxidemitterande bränslen. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. 40 (): Mina riksdagskolleger från näringsutskottet ställer mig inför en svår prövning, nämligen att i denna fråga som vi hade tänkt att debattera inte reta upp mina kolleger för mycket med tanke på vad som har sagts i kammaren. Men jag måste ändå inleda med att säga att den här propositionen är en av fem propositioner som Socialdemokraterna tillsammans med och har förhandlat fram. Vi kommer att återkomma till kammaren med att redovisa energipolitiken också fortsättningsvis som en gemensam politik på området. Därför kan man tycka att vi inte ska ha en så omfattande debatt kring energipolitiken. Men vi måste ändå se frågan som vi nu diskuterar som ett led i den samlade energipolitiken. Den handlar framför allt om att vara långsiktig. Vi ska inte hoppa mellan olika ställningstaganden mandatperiod för mandatperiod, utan det ska vara en politik som håller över flera mandatperioder och vara blocköverskridande. Debatten om energipolitiken pågår inte bara här i olika frågestunder utan också utanför . Det finns framför allt ett antal borgerliga partier som attackerar överenskommelsen . Det är oerhört viktigt att diskussionen om energipolitiken handlar om långsiktiga förutsättningar. Det ska vara långsiktiga förutsättningar för dem som ska investera i branschen. De ska veta att de beslut som fattas gäller . I annat fall kommer vi inte att få fram det kapital och intresse som fordras för att satsa framför allt på alternativa energikällor. Det är naturligtvis samma sak med kraftvärmen. Per pratade tidigare om fjärrvärmen. Han pekade på exemplet . Det finns samma exempel i . Fortum gick in och köpte hela fjärrvärmesystemet, och det har också lett till höga priser. Kommunerna har sålt utifrån att de har trott att de skulle skapa en bättre ekonomi, men det blev kanske inte så för invånarna i kommunen. Det är det som har resulterat i att det inte har blivit den fortsatta utförsäljningen av olika kraftvärmeverk. De stannar i allt större utsträckning kvar i den kommunala regin. Jag kommer från , och vi har haft den debatten . De borgerliga i har hävdat att vi ska sälja ut , vilket majoriteten har sagt nej till. Det har visat sig vara en framgångsrik politik, vilket har lett till att man kan göra satsningar på kraftvärmeverk framöver. Det görs för övrigt nu i stor skala i . har redan sagt att en utredning har genomförts vad gäller frågorna om monopolsituationen och vilka avgifter som tas ut av fjärrvärmekunderna, den så kallade . Den bereds i . Det kommer också en proposition . Vi kommer att återkomma till diskussionen om vad som kan göras ytterligare för att stödja kunderna i kommunerna. Alla vet att fjärrvärmen är en framgångsrik energiverksamhet. Det råder inget tvivel om det. Vi vet att den har allt större betydelse i många kommuner och kommer att få det framöver. Den har också stor betydelse i vårt energisystem. Vi har en annan fråga som finns med i betänkandet. Den handlar om torvens betydelse för inte minst fjärrvärmen och kraftvärmeverken. Vi har från utskottets sida när vi har behandlat frågan om certifikaten för grön el tydligt talat om att vi vill ha torven som en av flera viktiga ingredienser, det vill säga som ett bränsle för framför allt kraftvärmeverken. Torven har här en betydelse i stället för att använda till exempel kol. Vi ser att torven är ett långsiktigt förnybart bränsle. Det har varit vår uppfattning. Men som ni vet har vi problem med detta. Vi lyfter därför upp i betänkandet frågorna om miljön och torven. Det handlar naturligtvis om att få en miljöprövning som gör att vi klarar att ha kvar torven som ett inhemskt bränsle . Vi hoppas att den analys som görs av flera statliga myndigheter, som ska redovisas , kommer att resultera i konkreta förslag som gör att vi kommer att ha kvar fortsatt torvbruk i som en förutsättning för bränsle till kraftvärmen. Det är en viktig fråga som vi kommer att återkomma till. är det inte bara näringsutskottet som behandlar frågan. Även miljö- och jordbruksutskottet har ansvar för frågorna om miljön. Vi hoppas att vi kommer att återkomma till detta och att vi kommer att kunna ha torven som en viktig del i vår bränsleförsörjning till framför allt kraftvärmeverken. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. Vi får återkomma till den energipolitiska debatten i samband med att vi behandlar andra energipolitiska betänkanden . Jag noterar att ingen har begärt replik. 41 (): Det är riktigt, som någon har sagt, att vad gäller betänkandet om ursprungsgarantier är vi mycket överens. Jag vill också stryka under vad sade att det här ändå är en del av en långsiktig energipolitik. Vi kan konstatera att har det här varit den fråga där vi har haft den trygga majoriteten i . I de mindre frågorna där vi kan vara överens är det viktigt att vi har en linje som bär framåt. Vad gäller fjärrvärmen har det varit många diskussioner om prissättning. Det har varit diskussioner om hur monopolet ska fungera. Det som finns, att fjärrvärmebranschen tillsammans med de största fjärrvärmeanvändarna försöker hitta system, detta så kallade fjärrvärme, är ett bra steg framåt. Det är antagligen den väg man måste gå för att klara ut detta. Man får mellan producent och användare ett förtroende, det vill säga att man kan se igenom prissättning och varför olika åtgärder vidtas. På det sättet kan man bli överens om tagen. Det gör att man kan ha koll på detta naturliga monopol. Det är för övrigt svårt att tänka sig någon sorts konkurrens på fjärrvärmeområdet. Möjligen kan man tänka sig att den som har tillgång till mycket varmvatten får använda det i systemet och så vidare. Annars är det svårt att tänka sig konkurrerande fjärrvärmesystem. Per sade att staten ska ha en liten vakande hand över detta, och det håller jag verkligen med om. Men mest intressant, herr talman, i betänkandet är nog ändå diskussionen om torvens framtid. Utskottets majoritet anser att de nya rönen, det vill säga att det ur klimatpolitisk synvinkel kan vara en fördel att utvinna torv på vissa marker, i sin tur har gett upphov till att vi kanske måste kunna diskutera frågan om torven på ett lite annorlunda sätt. Att inrikta torvutvinningen till just de markerna förändrar radikalt torvens situation menar jag och, såvitt jag kan förstå, också majoriteten. Men den nya situationen har inte anammats av alla. I en reservation framhärdar både och i sitt kompromisslösa nej till torvbrytning. Man kan säga att dessa energipolitikens ytterkantspartier är eniga i sitt motstånd mot torven. vill stoppa torvbrytning, trots att denna skulle vara positiv ur miljösynpunkt. Men ledamöterna i samma parti, herr talman, är inte ett dugg rädda för att öppna svenska urangruvor. är berett att bryta giftigt uran, frigöra uran till luft och vatten, men vill inte bryta hederlig, ren torv. Det här skulle kunna vara en skrämmande energipolitik, och därför är det naturligtvis väldigt intressant att höra vad moderater och kristdemokrater har att säga om uranbrytarlinjen. har naturligtvis konsekvent stått för den här linjen. Men om det nu skulle vara så, , att det vetenskapen säger det har vi försökt ta reda på att brytning av torv på vissa marker är till fördel vad gäller CO2-utsläpp, är då inte med på att det kan vara en fördel att använda den inhemska torven? Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 42 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i detta betänkande. I praktiken är det stor enighet om innehållet, förutom vad gäller torven. Jag kommer därför att speciellt ta upp energitorvens framtid i detta anförande. Trots att en av mina egna motioner, som jag själv har undertecknat, avstyrks formellt är jag glad över vad det står i betänkandet. En bred majoritet i utskottet har enats om att torv är ett värdefullt bränsle i den svenska energimixen även framöver. Utskottsledamöter från fem partier understryker gemensamt att vi utgår från att de analyser som flera myndigheter nu arbetar med, och som ska slutredovisas , kommer att resultera i konkreta förslag som möjliggör ett fortsatt torvbruk i . Det är inte var dag som fem av sju partier kan enas om ett energipolitiskt ställningstagande. Jag ser det som väldigt positivt. Torvbranschen är nu inriktad på att koncentrera verksamheten till de torvmarker som redan läcker koldioxid till följd av dikning och annan mänsklig påverkan. Genom att nyttja de här markerna kan torvbrukets totala växthuspåverkan reduceras och mer komma att likna trädbränsle. Torven är ju en långsamt förnybar energikälla. Att fem partier nu är överens om att krafttag måste tas för att ge torven en roll i energisystemet framöver är självfallet goda nyheter för branschen, men också för de bygder där torven medverkar till att skapa sysselsättning och utveckling. Det gäller inte minst områden i , och delar av . Torven kan spela en viktig roll i exempelvis kommande energikombinat, där etanol och briketter produceras. Sådana planer finns exempelvis i i där man har haft en torvfabrik, som utvecklas till ett energikombinat.