prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Vi har fått en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Det har tagit att komma dit, men det är en efterlängtad och bra reform. måste vi visa tilltro till den nya ordningen och ge den nya instans- och processordningen resurser och tilltro att fungera på det sätt vi önskar. Inget är så bra att det inte kan förbättras ytterligare. Vi anser till exempel att ett system med medborgarvittnen i ett asylärende bör införas, om den sökande önskar det. Det skulle kunna öka öppenheten i asylprocessen. Vi anser vidare att det bör göras en översyn av användning av språktester, som redan har varit inne på här. I regleringsbrevet bör regeringen ange att testerna ska upphöra medan översynen pågår. Vi anser också att regeringen bör återkomma med redogörelser för vilka åtgärder man har vidtagit för att förverkliga det tidigare kravet på att i första hand anlita auktoriserade tolkar och översättare i asylprocessen. Dagens betänkande rymmer också ett viktigt tillkännagivande som har att göra med barnens situation i asylprocessen. Det är bra att utskottet betonar hur viktigt det är att barn som söker skydd i möts av ett humant och rättssäkert asylsystem. Barns egna asylskäl ska naturligtvis utredas grundligt och redovisas. En rad satsningar har gjorts i den riktningen, som också redovisas i betänkandet. Enligt en utvärdering som gjort har blivit bättre på att höra barns egna asylskäl. Det är positivt. Men utskottet konstaterar också att det fortfarande finns brister i handläggningen. Viktiga aktörer i en rättssäker asylprocess är naturligtvis tolkarna. Regeringen bereder redan nu ett förslag som bland annat handlar om tolkarnas utbildning. Där talas det om fördjupningskurser och om särskild utbildning i att tolka för barn. Utskottet förutsätter i tillkännagivandet att frågan om behovet av speciella barntolkar tas med i det här sammanhanget och att regeringen återkommer till med förslag. Det finns anledning att noga följa vad som händer i frågan. Avslutningsvis står jag naturligtvis bakom de kristdemokratiska reservationer som vi har själva och tillsammans med andra partier. Men för att vinna tid yrkar jag här bifall bara till reservationerna 1 och 15. (forts. 19 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU32 Ett stärkt nämndemannainstitut 2 (Vissa rekryteringsfrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 240 för utskottet 47 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 39 fp, 24 kd, 22 v, 18 c, 15 mp, 1 - För res. 1: 47 m Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - Punkt 4 (Nämndemännens ersättningsvillkor) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 160 för utskottet 127 för res. 3 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 1 kd, 22 v, 15 mp, 1 - För res. 3: 47 m, 39 fp, 23 kd, 18 c Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU37 Utfärdande av provisoriska pass för barn för direkt resa till 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Svenska barn som befinner sig i vanmakt utomlands) 1. utskottet 2. res. (fp, m, kd, c) Votering: 158 för utskottet 128 för res. 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. : 47 m, 38 fp, 24 kd, 18 c, 1 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 10 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - JuU39 Vissa frågor om förhandsavgörande från biföll utskottets förslag. LU26 Lagstiftning om franchising Punkt 1 (Lagförslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 159 för utskottet 128 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 22 v, 15 mp, 1 - För res. 1: 47 m, 39 fp, 24 kd, 18 c Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Jämkning av avtal mellan näringsidkare) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 157 för utskottet 129 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 21 v, 14 mp, 1 - För res. 3: 47 m, 39 fp, 24 kd, 18 c, 1 mp Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 7 v, 4 c, 2 mp, 1 - LU29 Offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden Kammaren biföll utskottets förslag. LU30 Europakooperativ 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 159 för utskottet 128 för res. 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 22 v, 15 mp, 1 - För res. : 47 m, 39 fp, 24 kd, 18 c Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - UU16 Punkt 1 (Det nordiska samarbetet) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2 (m) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkterna 26 Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö Punkt 1 (Mål och inriktning m.m., allmänt) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, c) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 108 för res. 1 22 för res. 2 157 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 104 för res. 1 35 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 24 kd, 2 v, 1 mp För res. 1: 47 m, 39 fp, 18 c Avstod: 20 v, 14 mp, 1 - Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Internationell miljödomstol) 1. utskottet 2. res. 5 (mp, fp, kd) Votering: 207 för utskottet 80 för res. 5 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 46 m, 22 v, 18 c För res. 5: 1 m, 39 fp, 24 kd, 15 mp, 1 - Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - Punkt 5 (Globala miljöfrågor vatten) 1. utskottet 2. res. 10 (mp) Votering: 184 för utskottet 14 för res. 10 89 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 37 fp, 24 kd, 2 mp För res. 10: 13 mp, 1 - Avstod: 47 m, 2 fp, 22 v, 18 c Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - och (båda mp) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Globala miljöfrågor klimat och energi m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (m, fp, kd, c) 3. res. 12 (mp) Förberedande votering: 128 för res. 11 16 för res. 12 143 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 143 för utskottet 128 för res. 11 16 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 22 v För res. 11: 47 m, 39 fp, 24 kd, 18 c Avstod: 15 mp, 1 - Frånvarande: 23 s, 8 m, 9 fp, 9 kd, 6 v, 4 c, 2 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § (forts. från 17 §) Migration och asylpolitik (forts. SfU10) 109 (): Vi lever som bekant i en orättvis världsordning. Vi lever i en värld där de allra rikaste människorna har makt över andra människors liv bara i kraft av sin rikedom. Vi lever i en värld där enskilda företag har större förmögenhet på sina konton än vad hela länder har som bnp. Vi lever i en värld där många män har stora förmögenheter som är skapade på kvinnors bekostnad. Vi lever i en värld där företag och privatpersoner, med rovdrift på miljön som vapen, driver fram privata vinster. Så länge vi lever i en sådan värld kommer också människor att tvingas lämna sina länder. Det kommer säkert att vara så också , när dessa motsättningar är övervunna jag är nämligen optimist att människor behöver eller vill flytta och bosätta sig på andra platser i världen än där de är födda. Förhoppningen för vår del är dock att detta ska kunna ske av fri vilja och inte därför att man tvingas. I den världsordning vi har spelar internationella konventioner, som också har undertecknat, en stor roll. Respekten för de internationella konventioner som vi har undertecknat om mänskliga rättigheter, om kvinnors rättigheter, om rätten att söka och åtnjuta skydd undan förföljelse är bland det väsentligaste vi i denna kammare kan diskutera. handlar det om migration och asylpolitik. Det är väl värt att säga att när man diskuterar dessa frågor finns det de och det har inte varit osynligt utan tvärtom fullt öppet redogjort för som ser frågan om flyktingpolitik, migration och asylpolitik som en fråga om nytta för , som om utgångspunkten vore att vi har behov av att människor kommer hit. Missförstå mig inte: Det är klart att det är bra att människor får komma till . Men utgångspunkten för asylpolitiken måste förstås vara solidaritet, ett begrepp som tyder på ömsesidighet. Det måste förstås vara en rättighet man har att i ett annat land söka och åtnjuta skydd. Annars är risken uppenbar att asylpolitiken blir en konjunkturfråga. Vissa perioder har man råd att ta emot människor från andra länder medan man i andra perioder inte längre har råd, och därför snävas möjligheterna in att få stanna i vid förföljelse. Jag tror att det är viktigt att ta med sig dessa perspektiv så att man inte hamnar fel i den debatt vi har framför oss. Vi får ibland frågan från ministrar, statssekreterare och emellanåt på gatan om vi i verkligen står bakom den reglerade invandringen. Svaret på frågan är både ja och nej. Vi står bakom principen om att det ska finnas en reglerad invandring. Den som talar om öppna gränser och fri invandring är antingen en person som lever , där också jag skulle vilja leva, där vi kan tala om och välkomna öppna gränser, eller också en person som anser att öppna gränser skulle innebära en press på människors löneanspråk och människors förmåga att göra sig hörda på arbetsmarknaden. Man är antingen en drömmare som har mycket gemensamt med vår dröm eller också en cynisk person som vill sätta press på möjligheterna på arbetsmarknaden. Men vi står inte bakom den reglerade invandring vi har. Skillnaden är betydelsefull. Vi har i stället i det betänkande vi nu diskuterar ett stort antal reservationer som pekar på vilken politik vi i stället skulle vilja föra. 24 reservationer bär namn. En del är gemensamma med andra, men i några fall är de helt självständiga. Vi har möjlighet, fru talman, att summera den gångna mandatperiodens flyktingpolitik. Det är lätt att konstatera att det har varit en dragkamp. Det har varit en dragkamp mellan å ena sidan den mörka kraften, den mörka sidan, och å andra sidan den ljusa kraften, den ljusa sidan. Det har varit de som vill inskränka, begränsa och försvåra samt de som snarare vill välkomna, öppna och göra flyktingpolitiken mer human. Vi börjar med den mörka sidan, del 1 av vad som har hänt. Det är lätt att konstatera att vi sedan förra valet har fått en hårdare flyktingpolitik. Den är mer restriktiv . Ett exempel på det är att de som har fått möjlighet att stanna har nästan halverats sedan förra valet. Vi har också sett hur den EU-anpassade harmoniseringen har inneburit att förslag efter förslag vi återkommer till sådana i nästa debatt som innebär ökad restriktivitet har föredragits för denna riksdag. De förslag som EU har genomfört, som har varit mer positiva när det gäller flyktingmottagande, är, milt uttryckt, få om några. Vi har också sett hur järnaxeln mellan socialdemokrater och moderater i allt väsentligt har upprätthållits. Jag ska ge några exempel. Det var Socialdemokraterna och som bildade majoritet i av utlänningslagstiftningen. Det är ett arbete som ligger till grund för införandet av den nya instans- och processordningen. I det sammanhanget vill jag bara notera, utan att yrka bifall, att vi ställer oss bakom den reservation som finns om att ändra begreppet synnerligen ömmande omständigheter till särskilt ömmande omständigheter, precis som vi gjorde i utredningen. Vi har också gemensamt med flera andra partier en reservation i betänkandet om att det inte längre ska vara som utser offentliga biträden i domstolarna. Det var också Socialdemokraterna och som sade nej till att de apatiska barnen ska få stanna i . Det är en debatt som jag personligen minns mycket väl från denna kammare. Jag vet att flera debattörer har minnen från den som en av de svåraste debatterna vi har genomlidit. Det handlar om barn som lever i en situation som det helt enkelt är svårt att göra något åt, annat än att få börja ett tillfrisknande genom att få chansen till den trygghet som ett uppehållstillstånd innebär. Det har varit en diskussion om dessa frågor . Regeringens utredare har lämnat en delrapport i fråga om kartläggningen av den situation som har funnits under . Det finns mycket att säga om den, men det är inte nu tillfälle att utveckla resonemangen. Men en sak kan man konstatera: att i utredningen dras slutsatsen dels att det var långt ifrån någon humanitär katastrof att många av dessa barn får stanna som någon antydde dels att det faktum att barnen får stanna också är det som bedöms av utredaren vara det som enskilt gör mest för möjligheten att komma tillbaka till livet igen. Det var dessutom socialdemokrater och moderater som avvisade en generell flyktingamnesti i omröstningen . Det är det förslag som hade varit enkelt att genomföra och som hade gett både upprättelse och uppehållstillstånd för ett stort antal människor. Visst har järnaxeln bestått, och den mörka sidan har skördat en del framgångar . finns det motbilder. Det finns ett annat ljus att skåda om man så önskar. Förändringar till det bättre har skett, som uttryckte det tidigare. Nedläggningen av är nu genomförd. Det är bra att det nu ges ett allmänt stöd i kammaren till att den reformen var välkommen. Det har låtit lite olika om vi ser historiskt på det, men vi välkomnar att samtliga partier i stora drag står bakom den förändring som genomförs. Rättssäkerheten ökar, öppenheten blir bättre, tvåpartsförfarandet gör att den enskilde får en helt annan möjlighet än tidigare att lägga fram sin sak med, i bästa fall, hjälp av en erfaren advokat. Man ska förstås vara medveten om att det är en restriktiv lagstiftning som också nu gäller. Alla de som hoppas på en stor förändring av bifallsfrekvenser och möjligheter att stanna riskerar att bli besvikna. Det är en lång strid kvar för att åstadkomma den utlänningslag som gärna skulle vilja se. Låt mig ändå säga att det är positivt att skyddsskälen utvidgas i lagstiftningen, att barns möjligheter att få stanna blir större och att möjligheterna att få stanna på grunden kvinnors asylskäl förbättras även om vi från sida gärna hade gått ännu längre. Vi kan konstatera i fråga om den tillfälliga asyllagen att än så länge åtminstone 13 000 personer har fått stanna. Det är personer som annars skulle ha avvisats från eller fortsatt ha levt gömda. Det är förstås en framgång. Vi vet också att tusentals andra kommer att tillkomma. Vi vet att de apatiska barn som har fått prövning enligt den tillfälliga lagen, vilket är ett stort antal, har fått stanna. Inget apatiskt barn har, efter det att de har prövats, fått avslag eller utvisats. Det är också ett välkommet resultat för en kammare som engagerade sig mycket i de frågorna. Det här är inte en lösning för alla. Därför måste vi fortsätta vårt arbete så att den tillfälliga asyllagen inte bara blir en parentes utan blir en möjlighet att på något sätt i framtidens asylsystem ge människor den rätt till uppehållstillstånd de har. Vi har haft en del motgångar . Vi har också haft en del framgångar. Avgörande för de framgångar som den ljusa sidan har åstadkommit har handlat om att en rörelse, en kraft, har funnits. Vi har sett att tusentals, tiotusentals, kanske hundratusentals, människor har engagerat sig för en human och rättssäker asylprocess. Det här kommer vi att behöva bygga vidare på. Vad några partier i den här salen kan åstadkomma är begränsat om inte stödet utanför också är omfattande. Det har vi, om något, kunnat se . Vi noterar att valrörelsen närmar sig. Det är välkommet. Det ska bli spännande. Inte minst i de här frågorna är det intressant att se detta. De borgerliga partierna börjar formera sig som ett block i flyktingfrågor. Det är trevande, i flera fall halvdant. Det är till intet förpliktande när det gäller den första reservationen. Men man ska minnas att de som i praktiken åstadkommit något när det gäller förändringar i flyktingpolitiken inte är de borgerliga partierna gemensamt utan faktiskt de partier som har samarbetat om nedläggningen av och om den tillfälliga asyllagen. Vi har åstadkommit en konkret förändring som har inneburit att många människor har kunnat bygga en framtid i det här landet. Jag vill kommentera några av de punkter som finns i dagens betänkande. Jag har nämligen emellanåt under de år jag har varit här i fått höra att när man själv har en reservation och andra partier har reservationer och ens egen har fallit ska man antingen avstå konsekvent eller alltid rösta för majoriteten. Jag har aldrig riktigt begripit att man ska ha en princip runt det där. Det är väl snarare så att man ska se till vad det politiska resultatet blir av de ställningstaganden man gör. I första hand företräder man sina egna idéer det gör vi alltid. Om de faller vill man ha ett så gott resultat som möjligt ändå. Låt mig därför säga att på punkt 11, som handlar om Dublinförordningen, yrkar jag bifall till reservation nr 16. Om den faller kommer vi att avstå från att rösta i slutvoteringen. Den beskrivning som görs i den borgerliga reservationen är avsevärt bättre än den som majoriteten har lyckats komma fram med. Men den innehåller också en formulering om att asylprocedurdirektivet ska genomföras skyndsamt, och det är ett ställningstagande som vi inte delar. När det gäller punkt 17 om EU:s flyktingpolitik vill jag meddela att vi också där kommer att avstå från att rösta i slutvoteringen. Skälet till det är att inte vare sig den borgerliga reservationen eller den majoritetstext som föreligger säger något särskilt bra om hur EU:s flyktingpolitik borde utvecklas. Faktum är att den inte borde utvecklas utan avvecklas. Det vore det bästa för möjligheterna att visa på en framgångsrik väg för hur asylpolitiken skulle kunna utvecklas också i . Jag vill också yrka bifall till reservation nr 63 under punkt 43. Det handlar om att man ska låta alla kommuner ta ansvar för flyktingmottagandet. Skälet till det är egentligen ganska enkelt. Jag tror att det är välbekant för kammaren att det inte är kommun som har skrivit under . Det är inte heller kommun som har undertecknat den ena eller den andra lagstiftningen. Av den anledningen är det självklart att det är hela landets ansvar att människor som söker en i får möjligheten att stanna och få ett värdigt mottagande. kommer kampen att fortsätta. Dragkampen fortsätter, den mörka sidan mot den ljusa. En sak vet vi, och det är att rörelsen är med oss. I detta anförande instämde (). 110 () replik: brukar vara lite slängig med att jag inte tar repliker på honom trots att han riktar slängar mot mitt parti. Därför hade jag tänkt ta tillfället i akt och ta replik och ställa ett par frågor. Om man bortser från den retoriken om diverse sidor slår det mig att den historieskrivning som levererade kring hur den nya instans- och processordningen togs fram inte är korrekt. Det var ju så att det var de borgerliga partierna, visserligen tillsammans med och Vänstern men icke desto mindre, som åstadkom den förändring som vi nu i nästan varje debatt prisar som någonting positivt. Jag tycker att skulle kunna ge det erkännandet i stället för att bara göra den här uppdelningen. Sedan har jag en fråga, som jag berörde i mitt anförande, och det är om inställning till arbetskraftsinvandring. Det fick vi inte höra någonting om i annars mycket uttömmande beskrivning. Var står i den här frågan? Vilken slutsats kommer man att landa i? Vi vet att det finns en kommitté som sitter och arbetar med de här frågorna, men jag tycker att det är ganska rimligt att ställa frågan till : Vad har ni för uppfattning när det gäller människors möjligheter att få komma hit, arbeta och göra rätt för sig? Vad säger ni om de borgerliga förslagen som ligger i reservationerna här och som vi är eniga kring? Ni har ju ingenting som är gemensamt i de här frågorna från den vänsterkartell som regerar det här landet . 111 () replik: Jag uppskattar att tar replik. Det gör att jag kan krossa en av mina egna fördomar, att skälet till att alltid sitter still när jag talar är att han inte har något särskilt att fråga om. Men det har han uppenbarligen, och väljer han att också göra det. Jag är ledsen om jag fann ett fungerande sätt att beskriva motsättningen som inte delar. När det gäller den nya instans- och processordningen tror jag att ska gå för att se hur historien egentligen såg ut. Det första initiativet kom 1996 med en debattartikel på . Därefter fanns det en utredning som lämnade sitt betänkande 1999 som handlade om en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Då vidtog jag följde med spänning de debatterna en förändring i partiernas ställningstaganden. Ett efter ett anslöt sig partierna. Några av oss var överens från början. Jag ska inte ensam ta äran av detta. Det parti som sist, före Socialdemokraterna, anslöt sig till positionen att borde läggas ned var . , här i kammaren , och , tidigare moderat riksdagsman, hade ett stort antal debatter där den här frågan blev huvudfrågan. försvarade för räkning väldigt länge ställningstagandet att man inte skulle lägga ned , men sedan valde man ändå att göra det. Det är riktigt: Ni ska ha en eloge för att ni anslöt er till den uppfattningen. Det dröjde lite för . Jag gav och en eloge för att ha genomfört det, och det berodde nog på att vi satte en press under budgetförhandlingarna som gjorde att det gick snabbare än vad det annars skulle ha gjort. Frågan om arbetskraftsinvandring: Ja, vi lade motioner i den här före de flesta andra partier om behovet av att se över möjligheterna för arbetskraftsinvandring. Vi är långtifrån motståndare till detta, som ibland antyds. Tvärtom ser vi att det kan finnas ett sådant behov. Men det ska alltid vara med samma rättigheter och samma möjligheter som de har som är födda i landet. Jag ska utveckla detta i min andra replik. 112 () replik: Det ser vi fram emot. Jag tycker att det här är en väldigt viktig fråga, där det är angeläget för kammaren och för svenska folket att få reda på var kommer att landa. Om historieskrivningen kan man naturligtvis alltid ha diskussioner. Vad jag vände mig emot var det totala avvisandet av att de borgerliga partierna skulle ha haft någon del i detta. Man kan alltid diskutera i vilken ordning vi kom in. Jag konstaterar icke desto mindre att våra två representanter i utredningen om den nya instans- och processordningen, och , var väldigt klara i sina ställningstaganden och presenterade vårt ställningstagande till förmån för i stort sett hela den modell som sedan blev proposition och sedermera beslut och lagstiftning i denna kammare. Huruvida det har funnits diskussioner internt i budgetarbetet må vara en sak, men det är ett faktum att utan de borgerliga partiernas gemensamma uppslutning här i kammaren hade det inte blivit någon ny instans- och processordning. Jag ska avslutningsvis bara förtydliga lite kring arbetskraftsinvandringen. Vad jag framför allt söker efter är uppfattning när det gäller synen på uppehållstillstånd, det vill säga möjligheter för människor att komma hit, scouta runt, om man vill använda det uttrycket, och försöka hitta en arbetsgivare. Jag tycker också att borde tala om var partiet kommer att landa när det gäller principerna, den nuvarande ordningen, där fackföreningarna och länsarbetsnämnderna har ett oproportionellt stort inflytande över möjligheterna för enskilda arbetsgivare att leta upp människor som vill komma hit och arbeta och göra rätt för sig. På de två punkterna tycker jag att det vore angeläget med klargöranden.