prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. 2 § Anmälan om ersättare för statsråd Talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för statsrådet () från och med denna dag. 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM9 Halvtidsutvärderingen av Haagprogrammet KOM(2006)331, KOM(2006)332, KOM(2006)333, KOM(2006)346 till justitieutskottet /07:FPM10 Förordning om snabba ingripanden vid gränserna (RABIT) KOM(2006)401 till justitieutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:6 till civilutskottet Redogörelse /07:JO1 till 6 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. Hälso- och sjukvård, sociala frågor 1 (): Att man kan lita på de grundläggande samhällsfunktionerna är på många vis helt avgörande för om ett samhälle fungerar eller inte. Att man kan känna tillit och förtroende är viktigt. Sjukvården och omsorgen om oss medborgare i lägen när vi är utsatta, sjuka, i behov av hjälp, sårbara det är kanske situationer då det är allra viktigast att kunna lita på och ha förtroende för samhällsfunktionerna. För oss socialdemokrater är det dessutom ett vägval som på många vis bygger på ideologi, på rättesnöre i själ och hjärta, att vi ska organisera vård och omsorg så att det handlar om våra rättigheter som medborgare. Det ska aldrig handla om något annat än att betala och bidra efter förmåga och om att få tillbaka och att få stöd efter behov. Därför är det så avgörande hur den gemensamt finansierade sektorn fungerar att den är just gemensamt finansierad, att det finns en offentlig insyn och en öppen kontroll. har på många vis en mycket bra sjukvård och omsorg. Den är säker, och den är ofta effektiv. Vi har kunnat behandla alltfler sjukdomar också högt upp i åldrarna, och mångas liv har blivit oändligt mycket lättare . Vi har också problem. Det finns områden som vi måste förstärka. Det kan handla om patientinflytande, tillgänglighet och köer. Den socialdemokratiska regeringen förstärkte resurserna till vården. Det infördes allt effektivare vårdgarantier för att vi skulle kunna fortsätta att bygga bort de köer som fortfarande finns och för att utveckla vården, stärka personalens kompetens och inte minst arbetsmiljön. är frågeställningen: väg vill den borgerliga regeringen att nu ska gå vidare på? Antingen handlar det om att förstärka den skattefinansierade sjukvården som finns för alla på lika villkor. Eller så handlar det om en annan väg, att prioritera sänkta skatter och privata försäkringar som ger bättre vård för några men inte för alla. har socialminister klart deklarerat att den så kallade stopplagen ska tas bort. Han har också deklarerat att de offentliga sjukhusen ska kunna ta emot försäkringspatienter via de så kallade gräddfilerna för dem som kan betala för sig. Vi socialdemokrater har sagt och kommer att fortsätta säga nej, nej och åter nej till dessa vägval. För vi har valt något annat. Vi har valt och kommer att fortsätta att välja att säga ja till att ha och utveckla den solidariska finansieringen. Vi säger ja till att medborgarnas behov av hjälp ska avgöra aldrig något annat. Stopplagen har fyra huvudområden. Det första handlar om att landstingen ska driva universitetssjukhusen och den högspecialiserade vården i egen regi. Vill den borgerliga regeringen ändra detta? Ska universitetssjukhusen säljas ut? Det andra området handlar om att varje landsting ska driva minst ett sjukhus i egen regi. Är det detta som ska förändras? Ska inte valfriheten att gå till offentlig vård finnas överallt? Det tredje området handlar om att inte låta försäkringskunder gå före i kön. Är det detta som ska ändras? Ska vi ha två väntrum i vården, ett för dem som kan köpa försäkringar och ett för andra? Det fjärde området handlar om att när man använder entreprenörer, vilket ofta är en bra lösning, får det inte vara för att driva verksamhet i syfte att skapa vinst åt ägaren. Är det detta som ska ändras? Vi ska komma ihåg att stopplagen över huvud taget inte berör primärvården. Landstingen kan lägga ut på entreprenad till ett vinstutdelande bolag, men landstingen kan inte överlåta driften av sjukhus till ett sådant. Förslaget berör inte heller sjukhus som är uppbyggda och finansierade på privat väg. De kan fortsätta sin verksamhet som och även sälja vård till olika landsting. Stopplagen innebär inte heller någon begränsning för småföretag i vården. Småföretag har över huvud taget inga ekonomiska möjligheter att köpa loss ett sjukhus. Stopplagen berör de stora privatdrivna vårdkoncernerna. Vi socialdemokrater vill fortsätta utveckla vården inte utmana och avveckla den solidariska finansieringen. Vi socialdemokrater vill att inte bara de aktiva unga och yrkesverksamma ska vara garanterade snabb och bra vård utan också och inte minst alla våra äldre. Vi socialdemokrater vill fortsätta slåss för att alla ska bidra efter förmåga till dem som har de största behoven. Ett samhälle som håller ihop är alltid mer effektivt, mer framtidsinriktat och mer värdigt än ett samhälle där det är bäst att man ordnar för sig själv och de sina eller för sina anställda och lämnar resten åt ett annat öde. En patient som besöker ett offentligt finansierat sjukhus ska veta att det endast är hälsotillståndet som avgör vilken vård man får och hur snabbt man får den. Det ska aldrig avgöras av plånboken eller privata försäkringar. Våra offentliga sjukhus har byggts upp av alla och ska vara till för alla på lika villkor. Vi vill att när man besöker sjukhus är det som medborgare. Man ska inte tvingas agera kund på en marknad den dagen man behöver vård. Det samhället vill vi fortsätta slåss för också när vi nu är i rollen som opposition. 2 () replik: Det var intressant att höra vice utskottsordförandens synpunkter på framtida vård och omsorg. Mycket av inledningen kan jag hålla med om. Det ska vara en solidariskt finansierad vård och omsorg som man ska få efter de behov man har. Alla ska ha rätt till det. Jag var också nyfiken på om skulle inta en mer självkritisk hållning till det som har varit eller om hon skulle blicka framåt och diskutera vilka nya grepp som kan behövas för att lösa de problem som finns. Det var väldigt lite av konkreta förslag, och det kanske vi får återkomma till . Men jag skulle vilja ställa frågan: Finns det någonting av strukturella åtgärder, någonting av förnyelse eller någonting av nytänkande för att vi ska kunna anta de framtida utmaningar som vi står inför? 3 () replik: och jag behöver kanske vänja oss vid våra två nya och olika roller. Det är som står för regeringsmajoriteten. Det är borgerliga allians som ska presentera förslag på hur man vill se sjukvården . Det är förvisso min roll att här i kammaren opponera och debattera mot den. Jag ser med spänning fram mot hur den borgerliga alliansen tänker bedriva sjukvården. Vad betyder det när man vill ta bort stopplagen? Jag ska med spänning granska de propositioner som kommer. Jag är väl medveten om att jag och många andra behöver vara självkritiska. Precis som jag sade i mitt anförande fungerar inte allt som det ska i vården. Men för mig är det inte likhetstecken mellan nya lösningar och att privatisera eller att gynna till exempel försäkringskunder. Det är dåliga lösningar, och det är min roll att opponera mot dem. 4 () replik: Jag ska strax i mitt anförande redovisa vad jag och , som stöder det regeringsunderlag som vi ingår i, vill när det gäller vården och omsorgen. Men i en allmänpolitisk debatt och med en duktig debattör, som är, vore det ändå väldigt intressant att få höra någonting, inte bara om mer av det som vi har haft utan också lite framtidsidéer, framtidsinriktning. Hur ser behovet av åtgärder ut för att möta de utmaningar som vi står inför? Jag är fylld av många idéer, just för förnyelse. Det ska bli mindre av nej, nej och åter nej, som uttryckte det, och mer av ja, ja. Vi bejakar och vi förnyar. Vi låter dem som vill vara med och göra en insats i vården också få det, men under solidarisk finansiering och utifrån en vård som ska ges efter behov. 5 () replik: Förändringar är inte alltid positiva. Förändringar beror på vilken ideologisk utgångspunkt man har för de förändringarna. En viktig sak för mig som socialdemokrat och riksdagsledamot är att fortsätta att säga nej till förändringar som jag tycker är försämringar, . Det betyder inte att man alltid säger nej till nytt. Det betyder inte att man inte kan vara självkritisk. Det betyder inte att man inte vill modernisera och förändra till det bättre. Men om borttagandet av stopplagen och införandet av gräddfiler i vården ses som förnyande, moderniserande och spännande inslag i den framtida borgerliga sjukvårdspolitiken kommer jag på de punkterna att fortsätta att säga nej, nej och åter nej. 6 () replik: Precis som kände jag en frustration och också lite förvåning över att man inte har en mer självkritisk anda. Det är ändå med ett socialdemokratiskt som vi har att hantera ett antal långa köer runtom i landet, både på nivå och på landstingsnivå. Dessutom vet vi att det finns personal runtom som har efterfrågat att få knoppa av verksamhet, ta över verksamhet och skapa mer mångfald i sjukvården. Det är i Socialdemokraternas som vi har sett att plånboken och gräddfilerna har styrt. Det vill vi förändra, men behålla en solidarisk finansiering av sjukvården. Då trodde man kanske att det nu var någonting annat som skulle komma från Socialdemokraterna, men det har vi inte sett . Vi får hoppas att de förslag som vi presenterar kan vara intressanta. En av de frågor som jag har till är: Kommer och att stödja de avknoppningsstöd och liknande som vi kommer att införa för att ge support till de människor som dagligdags jobbar med patienter, för att korta köer och för att öka kvaliteten? De kanske kan rå om sig själva lite mer om de får starta eget, starta kooperativ och så vidare. 7 () replik: Det är alltid intressant att höra hur de borgerliga partierna, och inte minst , bara vill efterlysa självkritik, rannsakan och förnyelse av socialdemokratin också , när det är ni själva som ska upp till bevis för att här på bord lägga fram förslag om hur ni vill förändra och vad de förslagen kommer att leda till. Det är också det en allmänpolitisk debatt måste få handla om. Jag behöver inte uttrycka igen att det inte är svårt att vara självkritisk för en socialdemokrat. Det är också lika viktigt att kunna stå upp och försvara de delar inom sjukvården och omsorgen som vi tycker är riktiga, viktiga och värda att försvara. Det är också en viktig del i ett nytänkande att se: Vad har fungerat, och vad har inte fungerat så bra? Men det är inte att ge sig in på de stora systemförändringar som parti har drivit. Det är en sak att prata om hur vi ska utveckla personalens inflytande över sin arbetsplats och inom vården och omsorgen. Men hur bidrar gräddfiler till en bättre vård, ? 8 () replik: Gräddfiler har vi i ett socialdemokratiskt , och det är det vi har att reparera. Det ska vi göra allt vi kan för att klara. Vi kommer också att i den här kammaren presentera många idéer för att förändra de köer som vi har i sjukvård, både i äldreomsorgen och i sjukvården. glömmer att komma tillbaka till att det faktiskt finns saker och ting som har skapat detta, och det är er politik. Då kanske det vore rimligt att också fundera över de nya lösningar som kommer. Jag nämnde en sak i detta, och det var avknoppningsstöden för de människor som dagligdags jobbar i sjukvården. Kommer ni att vara för detta , för att se en annan variant av hur man kan komma ifrån de politiskt styrda apparaterna som har skapat köerna? I stället ska vi låta personalen ta över mer av sina verksamheter och känna en ökad drivkraft i sitt arbete. 9 () replik: Det är fascinerande att lyssna till moderata politiker, som alltid lyckas med konststycket att påstå att allt i som man upplever som dåligt är ett direkt resultat av socialdemokratisk politik på det området. Men det som fungerar bra också måste väl se att stora delar av vår fina sjukvård och omsorg fungerar bra beror uppenbarligen inte på den socialdemokratiska politiken. Det är inte speciellt trovärdigt. Jag protesterar verkligen med bestämdhet mot beskrivningen att gräddfiler är någonting som vi redan har. De gräddfiler som vi diskuterar nu är inte någonting som man äter det är inte gräddfil utan det är att köpa sig förbi köer i den offentligt finansierade vården. Det är accepterat att den som har ett försäkringssystem går in i ett eget väntrum och går förbi. De andra som sitter där har rätt att få vård just därför att de har behov av det och inget annat. Det är om vi ska införa det i den offentliga vården som debatten om stopplagen kommer att handla om. 10 (): Tiden är demokratisk den gör inte skillnad på fattig eller rik, kvinna eller man, om man är född i eller i ett annat land. Den är demokratisk på så sätt att vi alla åldras. Men hur åldrandet blir påverkas väldigt mycket av hur vi har haft det tidigare i livet och en massa saker som kan hända oss. Det kan skilja stort mellan olika grupper äldre. Tyvärr riskerar de skillnaderna att bli större , inte minst på grund av det nya pensionssystemet. har under en lång rad år drivit frågan om mer pengar till kommuner och landsting och bland annat mer pengar till äldreomsorgen. Vi anser att det behövs en höjd kvalitet i äldreomsorgen, för att äldre kvinnor och män ska kunna få den vård och omsorg de behöver och kunna påverka insatserna, för att anhöriga ska kunna få stöd och för att personalen ska kunna utvecklas. Jag tänkte vara väldigt tydlig med att äldreomsorgen har haft för lite resurser. Det finns mycket bra äldreomsorg, men det finns också brister. Jag tänker prata lite om den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre. det var något som vi i kom överens om med Socialdemokraterna och . Jag tycker att den här planen lade en väldigt bra grund för hur äldreomsorgen på ett långsiktigt sätt ska kunna utvecklas. Den kopplades också till en målsättning att höja nivån med 1 miljard . Det fanns sex viktiga områden i utvecklingsplanen. Det var bland annat bättre vård och omsorg om de mest sjuka. Det arbetet startades redan under den förra mandatperioden genom att pengar gick ut för att förbättra för demenssjuka men också för att stärka kommunernas och landstingens arbete med läkarmedverkan, läkemedelsgenomgångar, rehabilitering och nutrition. Vi var i gång i , som jag kommer ifrån, med att söka pengarna och börja använda dem. Boendefrågorna är en stor och viktig fråga som har diskuterats. Vi i delar med alla partier här, tror jag, synsättet att antalet äldreboenden har minskat för mycket. Det har blivit alltför tuffa bedömningar när det gäller att få plats på ett äldreboende. I utvecklingsplanen fanns också stimulering för att bygga fler äldreboenden och för att bygga om samlingslokalen. Där fanns också frågan om mellanformer. När det gäller mellanformer känner jag en oro för alliansens nya bostadspolitik med att ta bort räntebidrag och annat just därför att vi ser att seniorboenden nu har börjat byggas mer som hyresrätter med rimliga hyror. De har blivit ett alternativ även för de äldre som inte har så hög pension. Den utvecklingen riskerar nu att brytas. Den sociala omsorgen är en annan viktig fråga. Det räcker inte med god omvårdnad och goda medicinska insatser. Det måste finnas ett utrymme för att vara hela den människa som man är som äldre. Det handlar om att bibehålla intressen. Man behöver sociala kontakter för att det ska hända något meningsfullt . Vi behöver jobba med att utveckla den sociala biten. Vi vet att det brister på många håll. Det behövs en kvalitetsförbättring av äldreomsorgen. Det behövs ett nationellt styrdokument för vård och omsorg. Det tillsattes en sådan utredning med som ordförande för att ta fram ett dokument som skulle ge vägledning och värdering när det gäller människosynen i äldreomsorgen. Utifrån det som skulle jobbas fram skulle det hela också jobbas vidare med och brytas ned till det lokala planet. Det tycker vi är viktigt. Likaså behöver man kunna jämföra äldreomsorgen, följa upp bättre, ha kvalitetsindikatorer och kvalitetsregister. Det jobbet har startats. Det är också viktigt att stärka det förebyggande. Det blir bättre för individen då, och det kan förhoppningsvis göra så att vi använder våra resurser bättre. Det kan gälla förebyggande hembesök, bättre anhörigstöd, servicetjänster och så kallade fixartjänster. Det är ett slöseri att använda pengarna till att sänka skatten på hushållsnära tjänster för alla människor. Det vore bättre att använda pengarna till exempel till att ge ökade servicemöjligheter för äldre. Vi behöver satsa på personalen. Där är Kompetensstegen bra. av de anställda inom äldreomsorgen i har påbörjat en verksamhetsnära kompetensutveckling. Det finns tre saker med alliansens politik som vi i är kritiska mot. Det gäller framför allt det som går under benämningen fritt val att stimulera till privatiseringar. Vi ser inte ett behov av att göra äldreomsorgen mer marknadsanpassad eller att få in vinstintressen. Det är inte genom att välja mellan ett antal broschyrer med olika utförare som äldres möjligheter ökar utan genom att de direkt kan påverka de hemtjänsttimmar de får, vilken person som kommer och vilken tid. Det gäller också vardagslivet på äldreboendena. Vi är oroliga för att värdighetsgarantin kan bli en norm som blir mer av ett tak än ett golv. Vi får se hur det blir när den jobbas fram. Det kanske blir en norm som kan skymma individen. Man ska ju se till varje enskild människas behov och önskemål. Vi är också oroliga för att man ser det hela något för mycket uppifrån. Vi tror att man alltid måste jobba nedifrån. Lokala politiker måste jobba och personal, äldre och anhöriga måste jobba med att utforma det som gäller deras vardag. Jag saknar en satsning på att förbättra lönerna för de äldre. Jag saknar reella insatser för att äldreomsorgen ska bli ett attraktivt yrkesområde. Man säger nej till rätten till heltid. Man går inte in med begränsningar när det gäller de tillfälliga anställningar som finns. Jag tycker inte att man tar rejäla tag för att från statligt håll ge ett stöd och förbättra för äldreomsorgens personal. Här satsar 10 miljarder för att komma till rätta med lönediskrimineringen inom offentlig sektor. Det skulle betyda mycket för att det skulle bli attraktivt att jobba inom äldreomsorgen framöver. 11 () replik: Jag funderar på en sak, . Ni har ju stått bakom den politik som har drivits under de senaste mandatperioderna och arbetet med den nationella handlingsplanen. I den fanns ett uppdrag om att se över alternativa driftsformer inom äldreomsorgen. En sådan sak skulle kunna göra äldreomsorgen till ett attraktivt yrkesval där man har möjligheter att påverka sin arbetssituation till de äldres bästa. Arbetet med den nationella handlingsplanen var väl gott och väl. Men i min värld ledde det till oerhört många och långa grupparbeten i stora organisationer i stället för att man fick diskutera i de små arbetsenheterna hur man bäst skulle uppfylla detta. När ni pratar om den nationella handlingsplanen och sedan om alternativa driftsformer så stämmer det inte. Det är två olika saker. Ni ser inte det. 12 () replik: Det är ju en samarbetsprodukt. Det är inget att göra hemlighet av att kanske är de som är mest kritiska till privatiseringar av de tre partier som har jobbat tillsammans. har gjort utvärderingar som inte visar på bättre kvalitet eller effektivitet i olika privata lösningar än i de kommunalt utförda lösningarna. Utvärderingarna i har visat att väldigt många av både de äldre och personalen upplevt försämringar. Jag tror att det finns både bra och dåliga alternativa lösningar, men det handlar om vilken struktur man bygger för framtiden. Jag tror inte att en marknadsanpassning är det som ger en bra äldreomsorg för alla oavsett resurser och pengar. 13 () replik: När fortsätter diskussionen handlar det om att man ser de stora strukturerna och de stora systemen, som alltid ska gå före den lilla enheten där man bäst kan se de mänskliga behoven. Då blir det att man sätter systemen före människan. Vikten av att inte ha alternativa driftsformer blir större än att människor får ett behov tillfredsställt utifrån sin krasslighet. Det är här jag inte kan få er politik att gå ihop med det ni har stått bakom i den nationella handlingsplanen. Där sägs det tydligt att alternativa driftsformer är en del i ett uppdrag. Det har inte verkställts. Men de stora organisationerna har pratat i många långa timmar för pengar som borde ha gått till vård. 14 () replik: Jag har varit kommunalråd i med ansvar för äldrefrågorna. Jag tycker att det är väldigt positivt att man faktiskt kan ha diskussioner när man jobbar fram en handlingsplan. har träffat lokala politiker och tjänstemän i , och dessa hade möjlighet att ta del av frågorna och diskutera dem med henne. Det tyckte jag var en positiv del. Risken att vi får något uppifrån och inte underifrån finner jag snarare i en del av era förslag, som värdighetsgarantin och annat. Vi kan se det som positivt med kooperativ, men jag ser det inte som självklart att större privata företag ger en bra utveckling för äldreomsorgen. Däremot borde de äldre ha mer att säga till om när det gäller insatserna. Vi är för att man får ett antal hemtjänsttimmar och själv kan bestämma vad de ska användas till. Det finns kommuner som jobbar med detta. I införde man under förra mandatperioden med en vänsterpartist som borgarråd fyra timmars service som man själv bestämde hur man ville använda. 15 (): Mitt anförande handlar om hälsoperspektivet för äldre. har en mycket väl utbyggd sjukvård. Vi mäter dess resultat numera även i öppna jämförelser mellan olika landsting. Trots denna framgångsrika sjukvård har ohälsotalen ökat. Människor upplever att det är svårt att komma in i vården. Fokus i debatten har handlat om vård- och behandlingsgaranti, tillgänglighet, bemötande och driftsformer. Men sociala förhållanden spelar större roll för hälsa och sjukdom i befolkningen än det som så ofta lyfts fram av den preventiva medicinen det vill säga hur högt blodtrycket är, hur fet maten får vara, när man ska ge läkemedel i förebyggande syfte etcetera. Modern folkhälsoforskning, till exempel Whitehallundersökningarna i och , visar tydligt att de sociala förhållandena har större betydelse än sjukvården. vill öka kunskaperna om detta. Vård och hälsa handlar inte främst om driftsformer. Visst är det bra med vård- och behandlingsgaranti, men leder det verkligen till bättre hälsa och livskvalitet? Nej, det räcker inte med reparationsverkstaden sjukvården. Arv, livsstil och tillgång till sjukvård är viktiga för hälsan, men andra faktorer spelar en större roll. Din position i den sociala hierarkin har ett starkt samband med livslängden och risken att bli sjuk. Det är gradienterna i samhällsstrukturen som måste påverkas om hälsotillståndet, och därmed livskvaliteten, ska bli bättre för folket. Det är jämlikheten som måste öka, inte klyftorna. Vilka är då dessa gradienter? Ja, det kan handla om utbildningsnivå, tillgång till grönytor, möjlighet att påverka sin vardag, socialt umgänge med mera, och det gäller även för äldre. Din sociala position och ditt kontaktnät påverkar dina möjligheter att göra ett aktivt val, var du ska bo, vilken service du kommer att få etcetera. I den svenska äldredebatten pratas det sällan folkhälsa. Det finns en tendens att bunta ihop individer i grupper.