prot · GU0926 · 2006-11-23 00:00:00 — Jag undrar vad man kan göra för att korta handläggningstiderna vid överklagande av plan- och byggärenden och göra dessa förutsägbara vad gäller den tid som går åt. Jag ska ta ett konkret exempel. antog i bred politisk enighet en detaljplan vad gäller en golfbana i , . Det var resultatet av ungefär gemensamt arbete mellan exploatör, entreprenör och kommun. Det överklagades sedan till . Ett beslut kom där man avvisade överklagandet. Det i sin tur överklagades igen. ligger ärendet i och man har begärt in ett yttrande från i . Det ska komma , alltså efter att man har antagit projektet i fullmäktige och ungefär ytterligare av beredande process. Det är ju jättesvårt för entreprenörer och exploatörer att förutsäga hur det här tar. Risken är att goda idéer dör. Vad kan man göra för att korta tiderna och göra dem förutsägbara? 80 Miljöminister (): Jag kan naturligtvis bara uttala mig principiellt om frågan och inte om ett speciellt ärende. Men när det gäller frågan över huvud taget om hanteringen enligt är det en av de stora lagstiftningsfrågor som vi går igenom den här perioden. I det sammanhanget kommer vi också att lägga väldigt stor vikt vid att kunna bibehålla till exempel miljöambitionerna som vi förenklar regelverket. Kan man i det sammanhanget korta handläggningstiderna kommer vi naturligtvis att ta vara på den möjligheten. Däremot ligger det i sakens natur att det aldrig helt och hållet går att skapa förutsägbarhet i ett överklagande. Det ligger just i att det är olika intressen som ska vägas mot varandra. Det finns dels ett intresse hos den som har föreslagit exploateringen eller den kommun som har föreslagit en plan, dels finns det ett intresse hos den enskilde som ofta vill skydda sig mot just en sådan exploatering eller en sådan plan. De två olika intressena ska vägas. 81 HANS (): Jag har under jobbat kommunalpolitiskt och det kan jag säga är nog ett av de enskilt viktigaste områdena som företagare ger uttryck för, nämligen att det är många plan- och byggprocesser i vårt land och att de är svåra att se igenom. Därför gläder mig det säger, att man kan försöka korta dem på något sätt. Jag förstår att han inte kan uttala sig om ett enskilt ärende. Men jag tror att vi också måste inse att det finns ett antal okynnesöverklaganden i landet. Trots beslut fattade med politiskt bred majoritet överklagar man därför att man vet att det kan ta så att idén och projektet därmed dör. 82 Miljöminister (): Vi har den målsättningen som helhet att vi ska förenkla regelverket med motsvarande en fjärdedel av den administrativa belastningen. Det gäller även det här området. Det är helt klart att vi siktar till förenklingar, men med bibehållna miljöambitioner och också med en fortsatt säkerhet för att man faktiskt väger de olika intressen som ska prövas i en sådan här process. 83 (): Min fråga går till statsrådet . Många företag vill anställa men hittar inte människor med rätt kompetens. Så ungefär uttryckte sig en företagarrepresentant vid den offentliga utfrågning som arbetsmarknadsutskottet anordnade . Att i ett sådant läge ta bort stora delar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som matchar arbetsgivarnas behov med de arbetssökande är i högsta grad märkligt. Den borgerliga regeringen skapar en stelbent arbetsmarknad som drabbar arbetssökande, arbetsgivare, näringsliv och i längden möjlighet att hävda sig på den globala marknaden. Min naturliga fråga blir därför: Varför är det viktigare att ge dem som är arbetslösa kontantstöd i stället för utbildning och kompetens som skulle ge dem ett framtida jobb? 84 Statsrådet (): Jag tackar för den frågan eftersom den var passande med tanke på dagens som har publicerats. Där tar man just upp den frågan. Man konkluderar att slutsatsen av den förda arbetsmarknadspolitiken på området har varit näst intill verkningslös. Folk har gått igenom programmen och kommer ut på andra sidan utbildade i arbetslöshet. Det har naturligtvis inte varit bra. Däremot delar jag grundläggande ambition att vi måste naturligtvis se till att utbilda för ett arbete i andra ändan. En god utbildning är alltid bra och borde vara lönsam, men då ska man också ha den på rätt ställe och med rätt innehåll med fokus på ett jobb i andra ändan. 85 (): Det gläder oss socialdemokrater. Men när man nu skär ned arbetsmarknadspolitiska åtgärder med två tredjedelar är det bedrövligt. Man pratar gärna om utanförskapet, och det har flera orsaker. Det finns fördomar och förutfattade meningar. Det finns överallt i samhället. I detta sammanhang borde arbetsmarknadspolitiska åtgärder öka, inte minska. Läppars bekännelse och handling måste gå ihop. Det här måste gå ihop med handling, annars menar man ingenting. Vad säger arbetsmarknadsministern till företagare som inte får kompetent arbetskraft och för den arbetslöse som inte ges möjlighet till utbildning på grund av era drastiskt neddragna volymer när det gäller arbetsmarknadsåtgärder? 86 Statsrådet (): Till denna företagare säger jag att misslyckad socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik har sitt pris. Det tar ett litet tag innan vi har rättat till detta. Vi konstaterar att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som handlar om bristyrkesutbildning kommer att vara kvar och finnas tillgängliga för Ams att dela ut efter behov. Däremot vill vi gå vidare med andra typer av motsvarigheter, lärlingsutbildning och annat, som syftar till att utbilda för ett arbete i andra ändan. Vår kritik mot den tidigare regeringens förda politik har varit att man har använt Amsåtgärder för dem som har befunnit sig närmast arbetsmarknaden, alltså för dem som på en väl fungerande arbetsmarknad rimligen själva borde kunna hitta ett arbete mycket snabbare. Den typen av inlåsningseffekter man får av det har vi sett tidigare exempel på. Det var därför man i den förra högkonjunkturen 19971998 drog ned på just den typen av arbetsmarknadspolitiska programåtgärder. gör vi samma sak. Det borde ha gjorts för länge sedan. 87 (): Jag har en fråga till jordbruksminister kopplad till EU:s gemensamma fiskeripolitik. Det gäller havdagsförsöket i , som inte blir av från . Försöket med havdagar är helt avgörande för att få slut på utkast av fisk när kvoterna har tagit slut. Främsta orsaken till detta har av allt att döma varit att inte har prioriterat frågan för att få fram en lösning så att försöket kan genomföras. Min naturliga fråga blir vad jordbruksministern tänker vidta för åtgärder för att försöket verkligen kommer i gång så snabbt som möjligt. Viktigt i sammanhanget är att här har vi från svensk sida en unikt stor samstämmighet mellan yrkesfiskare, forskare och där man verkligen vill genomföra försöket. Även danskarna har varit positiva till att genomföra försöket. Det borde inte finnas oöverstigliga hinder i sammanhanget. 88 Jordbruksminister (): Låt mig apropå frågan först ge några principiella kommentarer. Jag är ytterst angelägen om att vi nyttjar resursen på ett sådant sätt att vi får det uthålliga brukandet men också på ett sådant sätt att vi behåller den biologiska mångfalden på land såväl som i havet. Ett sätt att komma vidare i frågan är att kombinera alternativt gå ifrån det kvotsystem som vi har tillämpat på fiskeriområdet med mindre gjord lycka och framgång. Därför är jag, som svar på frågan, beredd att arbeta vidare med det som var avsikten att vi skulle ha från , nämligen ett havdagsförsök som möjligen skulle ha bidragit till att ytterligare stärka den biologiska mångfalden, minska utkastet och få den uthållighet i fiskeripolitiken som jag är angelägen att vi ska få när det gäller all typ av naturbruk. 89 (): Vi är alla överens om att det gäller långsiktigt hållbart fiske. Jag får tacka för svaret. Det stämmer väl. Jag är tacksam om jordbruksministern jobbar vidare med frågan. Vi ska få ett system med havdagar. Vi måste få ett system där vi får bort det meningslösa utkastet av död matfisk. En kvot av till exempel torsk tar slut, och då slängs stora mängder död torsk överbord. Vi pratar om uthålligt fiske. Om vi minskar kvoterna i blir följden att ännu mer död fisk kastas ut i sjön. I ett sådant system finns bara förlorare. Jag uppmanar jordbruksministern att han lägger stor kraft på att genomföra försöket. Det här måste sedan kunna appliceras i till exempel längre norrut på . Det är oerhört viktigt att det kommer i gång. 90 Jordbruksminister (): Frågeställaren och jag är helt överens. Det system som har tillämpats är ett resursslöseri. Tyvärr kommer det att tillämpas ytterligare framöver vad gäller det utkast som förekommer men också i samband med att det blir ett större antal fiskedagar, vilket ger bifångster som i sin tur kan resultera i att vi rent av minskar den biologiska mångfalden i havet. 91 (): Jag har en fråga till . Det gäller en fråga till kommunministern. Jag undrar om man kan lita på kommunministern. Jag tycker att man får olika bud från , bland annat när det gäller frågan hur han hanterar lämpligheten av egna ekonomiska intressen som man ska sälja ut vården, som och den borgerliga regeringen aviserat. påstod att det gjorts en utredning och att han inte alls var jävig när han ska sälja ut sjukvården. Enligt TV 4-nyheterna var utredningen hemligstämplad och gick inte att få ut. kan vi ta del av medierna och se att erkänner att någon utredning aldrig funnits. Kan man lita på någon i den borgerliga regeringen? Kan man lita på i frågan? 92 Statsrådet (): Det är alltid bra om man bygger sina frågor på fakta. Det föreligger tydligen ett missförstånd från sida. Det finns inga planer på att jag ska ha något som helst ansvar när det gäller att sälja vårdföretag. 93 (): Med det svaret blir man ännu mer orolig för att ska sälja ut sjukvården, privatisera sjukvården. Att han har egna ekonomiska intressen inom vårdföretag verkar han ta mycket lätt på. Med den nonchalansen i svaret känns det än mer otryggt. Han har ena stunden sagt att det finns en utredning på departementet men att den är hemligstämplad. säger han att det aldrig har funnits någon utredning. Det är mycket allvarligt. Man kan inte lita på kommunministern i det fallet. Jag undrar om vi kan göra det fortsättningsvis också, särskilt när han ger så nonchalanta svar till mig. 94 Statsrådet (): Jag vet inte vilka gränsvärden har för nonchalans, men jag kan upprepa mitt svar. Jag har inte något som helst ansvar i regeringen eller i något landsting eller i någon region för att sälja sjukvårdsföretag. Är det uppfattat? 95 (): Jag tycker att det är allvarligt att kommunministern väljer att fortsätta att missförstå. Han säger att det är missförstånd. Han säger att det har varit en utredning som har varit hemligstämplad om att han inte är jävig. I dagens tidningar kan man läsa att det egentligen inte funnits någon utredning. Det är allvarligt att man inte kan lita på i frågorna. 96 Statsrådet (): Jag kommer uppenbarligen inte längre med . Hon nöjer sig inte med svaret att jag inte har någonting med utförsäljning av vårdföretag att göra. Den utredning som talar om är den där jag bad juristerna på att undersöka huruvida jag kan vara kvar som delägare i ett familjeföretag som mina föräldrar startade . Svaret på det var att det inte finns någon generell jävsituation. Däremot kommer jag att inför varje ärende, liksom varje statsråd som äger aktier eller annat, tillsammans med juristerna granska om jag kan delta i ärendet. Det sker fortlöpande. Brytning av uran i 97 (): Jag har en fråga till miljöminister . Den handlar om brytning av uran i . Vi vet att har ganska goda tillgångar på uran och många har ett intresse, både av att undersöka och av att eventuellt få möjlighet att bryta uran genom att söka tillstånd. Jag undrar hur den borgerliga regeringen, och framför allt miljöministern, ställer sig till en sådan förfrågan när den från eventuella intressenter hamnar hos er. 98 Miljöminister (): Det är mycket noggrant reglerat i lagen hur en sådan förfrågan ska hanteras. Dels sker en prövning enligt minerallagen, dels sker testning enligt , kulturminneslagen, kärntekniklagen och strålskyddslagen. Det är alldeles självklart att de mycket noggranna regler som gäller till exempel vid prövning enligt skulle följas i ett sådant ärende. Det är den prövningen som avgör vilket svar det kan bli. Det finns några företag som redan har fått undersökningstillstånd. De har inte getts av regeringen utan tidigare. Det betyder inte att man också har fått tillstånd att bryta uranet. Där sker prövningen enligt den ordning som är föreskriven. 99 (): Det är ganska känt, åtminstone i denna församling, att vi har en rigorös lagstiftning som styr om man ska få tillstånd till det ena eller det andra. Min fråga gick snarare ut på hur den borgerliga regeringen och miljöministern rent principiellt ställer sig som politiska partier med regeringsställning i . Det är en viktig fråga för dem som bor i områden där det finns urantillgångar. 100 Miljöminister (): Det är självklart att det är en viktig fråga, både för dem som bor i områdena och nationellt. Just därför är det viktigt att veta att de krav som lagen ställer ska följas minutiöst. Då vet man att ett sådant ärende hanteras riktigt. Men kommer det en ansökan är det vår skyldighet att pröva den. Just därför ska regeringen inte uttala sig vitt och brett i förväg. När det blir aktuellt ska man veta att prövningen sker på ett rättssäkert sätt hela vägen. Då följer man de förvaltningsrättsliga principer som gäller. Det gäller för mig och det gäller för varje minister från vilken regering som helst. Effekter av förändringar i a-kassan 101 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Den handlar om a-kassan och det tryck som det kommer att bli på kommunerna. Det kommer att bli alltfler som får allt mindre pengar när reglerna i a-kassan förändras. Det kommer att leda till ett ökat behov av försörjningsstöd i kommunerna. Det uppenbara sambandet finns verifierat på många sätt, men trots det har regeringen inte gjort någon ekonomisk konsekvensanalys av detta. Min fråga är om regeringen tänker vidta åtgärder för att utreda konsekvenserna av det behov som kommunerna kommer att få av att dela ut försörjningsstöd till dem som inte får a-kassa. 102 Statsrådet (): Det vi gör är att vi sänker ersättningsnivån till . Mediantiden för arbetslösheten är . Vi vidtar också en lång rad åtgärder just för att sätta fokus på dem som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobben och den utbildningsgaranti som vi kommer att utveckla som kommer. Hela uppgiften och poängen är att se till att de som befinner sig längst ifrån får hjälp med att återinträda på arbetsmarknaden. Jag har sett flera olika uppgifter av skräckscenariokaraktär om omfattningen av detta. Det som vi har kunnat konstatera när vi har gjort beräkningar tillsammans med är att det i stort sett inte får någon effekt vare sig på statsbudgeten eller på kommunernas utgiftssaldon. Vi ser nämligen hur den totala arbetslösheten sjunker kraftigt under nuvarande prognosperiod. 103 (): Det finns ett antal saker i förändringarna som gör att också andra grupper kommer att påverkas. Studerandevillkoret försämras, och det blir svårare att få ersättning från a-kassan därför att det blir en ökning när det gäller arbetsvillkoret. Detta kommer att påverka en massa personer. En siffra som nämns är 38 000 personer när det gäller studerandevillkoret. Och jag vet att ordförande har nämnt att 100, 200 miljoner och upp till flera miljarder kommer att belasta kommunernas ekonomi när de grupper som kommer ut efter utbildning inte får a-kasseersättning. Dessutom fick vi signaler på utfrågningen från a-kassornas samarbetsorganisation om att det här inte kommer att fungera , som det är tänkt, utan att det troligtvis kommer att bli kaos i systemet. Det kommer att drabba människor direkt efter . Då drabbar det också försörjningsstödet, som kommunerna har ansvar för. Regeringen måste göra någon form av konsekvensanalys av vad det här kommer att innebära och vad man kan göra för att motarbeta det. 104 Statsrådet (): Det förefaller ganska naturligt att de som är emot förändringen också skräms av den. Det tycker jag inte är så konstigt. När det gäller studerandevillkoret undrar jag bara: Ska människor utbildas för ett jobb eller för a-kassa? Det förefaller rätt naturligt för mig att man ska utbildas för ett arbete. Mediantiden för när en person är arbetslös är . Vi har ett par tusen långtidsarbetslösa som är . Notera att mediantiden är och att ersättningsnivån är oförändrad 200, med undantag för den lilla sänkningen av taket. Därmed faller hela oron för att detta i sig skulle leda till en så kraftfull ökning av kommunernas kostnadsmassa som frågeställaren ger uttryck för. 105 (): Jag har några frågor till jordbruksministern. I valrörelsen och alltsedan vi i vann valet har jag blivit uppringd av lantbrukare i som alla ställer samma frågor: När får vi våra EU-pengar? När får vi vårt gårdsstöd? Kommer ni att betala ut det som ni lovade i valrörelsen ? Varenda gång måste jag svara: Jag vet inte. Jag överlämnar därför nu med varm hand frågorna till jordbruksministern. 106 Jordbruksminister (): Till frågeställarens glädje kan jag säga att nästa gång som frågeställaren blir uppringd kan hon ge ett klart, entydigt och rejält småländskt svar: Det kommer detta år. Det kommer dessutom varje gång att komma rätt år. Det får vara slut på det budgethycklande och budgettricksande som den socialdemokratiska regeringen höll på med de år som vi har bakom oss. 107 (): Jag undrar bara om jag kan säga det på skånska. Det nordisk-baltiska samarbetet inom EU 108 (): Tack för tillfället till Europadebatt i kammaren. Det är alltid lika välkommet. Min fråga till statsrådet gäller förutsättningarna att stärka det nordisk-baltiska samarbetet inom EU, i största allmänhet när det gäller att hävda våra regionala intressen i EU och i synnerhet när det gäller Rysslandspolitiken. Det sista säger jag givetvis med tanke på de många illavarslande signalerna när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i , inte bara mordet på . Apropå morgondagens toppmöte i undrar jag vad statsrådet avser att göra för att stärka nordisk-baltisk samverkan inom EU, särskilt med avseende på relationerna till och behovet av en sammanhållen EU-politik i de relationerna. Frågan ställs också mot bakgrund av att Nordiska ministerrådets avgående generalsekreterare i det här huset lämnade sitt testamente från arbete med just de nordisk-baltiska frågorna och underströk att han utifrån sina erfarenheter såg att det fanns utrymme för ett starkare nordisk-baltiskt samarbete inom EU. 109 Statsrådet (): Tack, för den frågan. Det är en väldigt viktig fråga. Ledamoten har kanske noterat att såväl utrikesministern som flera andra ministrar har gjort sitt som regeringen har suttit för att försöka stärka det nordisk-baltiska samarbetet. kommer president till . Då kommer både utrikesministern och jag att träffa honom och prata om just den här frågan. Statsministern och utrikesministern har besökt samtliga nordiska och, tror jag, baltiska huvudstäder för att tala om de här frågorna. Vi har också försökt att intensifiera vårt samarbete inom EU. Det är naturligtvis viktigt när det gäller relationerna till och den så kallade nordliga dimensionen som regelbundet är uppe till diskussion. Det är också viktigt i diskussionen om andra frågor som till exempel deltagandet i , miljöfrågor, synen på frihandel och annat. Vi gör vad vi kan för att stärka samarbetet med de berörda länderna. 110 (): Jag vill tacka för svaret. Jag kan försäkra att vi, om inte så med regelbundna mellanrum, kommer att återkomma för att hålla tummen i ögat på regeringen så att vi får fram konkreta åtgärder och inte bara samtal om vad som bör göras. 111 Statsrådet (): Jag ser fram emot det, . Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och frågeställare. 10 § (forts. från 8 §) Svar på interpellation 2006/07:64 om Öresundsintegration 113 Statsrådet (): Vi har pratat om som en arbetsmarknad som lockar till sig många arbetssökande från den svenska sidan, men också om prisboomen på bostäder i som gör att nu också är en attraktiv boenderegion för danskar. Vi har också pratat om att den ekonomiska tillväxten i är het och ligger över genomsnittet i , men att jobben inte har hunnit med i . har EU:s lägsta arbetslöshet, för att inte tala om ungdomsarbetslöshet. De har upplevt flaskhalsar och har behov av kvalificerad personal inom flera yrkesområden. Det ömsesidiga utbytet mellan och är väldigt viktigt. Jag är övertygad om att det kommer att öka. Det finns siffror som visar på att som boendeland är mycket intressant. Vi kommer att se att många danskar flyttar till . Vi har diskuterat, och jag håller med interpellanten om, att vi på olika sätt måste försöka belysa gränspendlarnas vardag och de problem de ställs inför. Det handlar om a-kassa, socialförsäkringar, föräldrapenning och så vidare. Att vi löser detta är grunden för att vi ska kunna säkerställa konkurrenskraften och tillväxten i . Jag håller fullständigt med interpellanten om att det behöver göras ännu mer. Det är min övertygelse att vi också ska göra det. Vi har också sagt att det är två länder. Vi ska göra så mycket vi kan i det nordiska samarbetet för att lösa de här problemen. Där vi inte kan göra det måste vi satsa på informationstjänster som Direkt och andra tjänster som finns. Vi har talat om att detta visserligen är en Öresundsinterpellation, men att vi har problemen också i andra gränsområden som vi måste bevaka. Därför ska vi inte ha särskilda regler för . Jag har sagt att hearingen kommer att bli . Vi kommer då att lyfta upp många av de frågor som kommit här . Vi kommer i regleringsbrevet att ge i uppgift att titta över den skatteöverenskommelse som gjordes mellan och 2003 där man får tillbaka en del skatt från in i . Problemet är, tycker många skånska kommuner, att den skatten går in i det allmänna skatteutjämningssystemet och inte till de kommuner som har kostnaderna för service. Jag är säker på att de frågorna kommer att lyftas fram där. Vad man kan göra vet jag inte . Vi ska se över den här överenskommelsen. Det står också i avtalet. När vi blir ordförande för ministerrådet 2008 finns det ännu mera möjligheter att titta på de frågeställningar som kan finnas kvar. 114 (): Att förbindelserna över är viktiga har vi redan berört, men det finns anledning att också ta upp betydelsen av en god infrastruktur till och från och . Min nästa fråga blir därför om är beredd att i regeringen verka för att påskynda upprustningen av vägarna E 21 och E 22. Det är viktiga vägar som binder samman med övriga , och . Jag konstaterar också att inte riktigt anammar tankarna om en och en myndighet för skatte- och socialförsäkringsfrågor. Men hon är också medveten om att det finns många praktiska problem. Och jag kan ge ytterligare exempel på detta. En svensk kvinna arbetar på en dansk färja men har blivit uppsagd. Hon börjar då studera i och är nu gravid. Ska hon få svensk eller dansk föräldrapenning? En dansk man som arbetar i men bor i skadas i en trafikolycka. Hur ska han få sjukersättning, och hur ska han få rehabilitering? En svensk man arbetar i medan frun är föräldraledig. Han erbjuds ett arbete i , och familjen har för avsikt att flytta med. Vad händer då med fruns föräldrapenning? Det kan också uppstå komplikationer vid studier. De nordiska högskolorna och gymnasierna är tillgängliga för fritt sökande. Men detsamma gäller inte för och dess elever. Jag ska ge ett exempel. i har hört att det finns en bra utbildning i om man vill bli tapetserare. Hans pappa jobbar redan i och pendlar dit med bil. skulle vilja gå på högstadiet i för att lära sig språket. Men det är inte tillåtet . Vad kan göra för att ändra på denna bestämmelse? Det är väldigt viktigt att de svenska ungdomar som utbildar sig i svenska skolor också får lära sig mer danska i skolan. , , , och har stora möjligheter att erbjuda kost och logi för många människor. Och det finns stora anläggningar som skulle kunna dra till sig publika evenemang.