prot · GT09113 · 2006-04-28 00:00:00 — Det är oerhört viktigt att vi inte glömmer bort dessa. Det är inga människor som kommer och uppvaktar oss som politiska partier, inte heller sådana som demonstrerar på eller utanför . Det handlar om människor som vi på grund av vår etiska ståndpunkt ska ge den allra bästa vården och omsorgen. Men, herr talman, för oss 40-talister är det en självklarhet att vi också ska kunna ha en valfrihet i sjukvården, att vi ska ha frihet att välja, som jag kallar det. Vi människor har olika önskemål jag kanske tycker att en doktor är speciellt bra och passar mig väl. tycker vi kanske att vi behöver ha en egen doktor. Det kan vara en gynekolog. Om man har en cancersjukdom tycker man kanske att onkologen är den bästa doktorn. Då tycker jag att vi ska ge möjligheten att också få välja en egen doktor som är specialist på ett annat område än allmänläkarspecialisten. Men det är också viktigt att vi har en fungerande närsjukvård, den första linjens sjukvård, som människor lätt kan få kontakt med, vare sig man bor i , som jag gör, eller i , norröver härifrån. Det kan vara en fråga man vill ställa. Man kanske vill visa några utslag eller man kanske vill berätta om sin ångest. Där har ju sedan urminnes tider distriktssköterskan varit fantastisk som den första linjens vårdare, med en kompetens som är oerhört bred. vet vi att situationen och utvecklingen i har gått mot att alltfler distriktssköterskor är de som sköter mycket svårt sjuka hemma i deras hem. Det är naturligtvis bra. Men jag skulle vilja, vilket också finns med i och reservation 3, att vi ser till att närsjukvården får ett lyft. Det är bättre ur alla perspektiv att vi har första linjens närsjukvård som en möjlighet. Ju bättre första linjens sjukvård är, desto fler går naturligtvis dit. Då behöver inte folk i onödan åka till akutmottagningar. I län, som är borgerligt styrt med en kristdemokratisk ordförande, , har vi under den här mandatperioden försökt att genom olika projekt just se vad det är som händer när alltfler åker till akutmottagningarna alltför ofta. Vi genomförde ett så kallat mångbesökarprojekt. Det innebar att om man hade varit på akutmottagningen fyra eller sex gånger blev man när man kom nästa gång automatiskt erbjuden inläggning. Då fick man möjlighet att tala med det mångprofessionella arbetslaget. Det var någon från och någon som man kanske behövde från psykiatrin. Man fick det som erbjudande. Ingen tvingades förstås till detta. Det utföll enormt väl. Vi fick mycket goda kontakter. Patienterna intervjuades om vad de tyckte om detta, och de var jätteglada. Äntligen hade de kommit till rätt vårdnivå och blev erbjudna den kompetens som de behövde. Det känner vi som ett oerhört viktigt projekt som vi hoppas ska sprida sig. Dessutom var det ekonomiskt väldigt gynnsamt. Men det är bara, som sagt, en bonuseffekt. Det viktigaste är att patienterna kommer till den profession i vården de behöver. Vi har talat en del om antalet vårdplatser i den här kammaren. Det råder väl inget tvivel om att den drastiska nedskärningen av vårdplatser som har skett har inneburit en helt annan situation för många sjuka människor. var det så att när en människa sökte sig till en akutmottagning och behövde bli inlagd var det patientens tillstånd som avgjorde om patienten blev inlagd eller inte. hör jag, tyvärr, många anhöriga säga: Doktorn sade att det inte fanns några platser. Vi har kommit lite för långt i vår strävan att lägga ned vårdplatser när till och med doktorn säger: Jag måste kolla om det finns någon vårdplats. Det måste fortfarande vara patientens tillstånd som avgör om patienten blir inlagd eller inte. Det ska inte vara frågan om det finns ännu fler patienter som är lite sjukare än just den människa det handlar om. Det är precis därför vi på nytt måste ta tag i frågan om vårdplatser. Det handlar om platser inom missbrukarvården. Det handlar om platser inom psykiatrin, inte minst barnpsykiatrin. Det handlar naturligtvis om platser för geriatriskt sjuka åldringar. Det får inte gå trender i detta. Det här är alldeles för viktiga områden för att det ska få gå trender i dem. Vi måste faktiskt se till att det är behovet som ska styra organisationen och inte tvärtom. Det blir aldrig bra om vi bygger upp en organisation som tror sig kunna styra behoven. Men då säger man att behoven är oändliga. Nej, behoven är inte oändliga, men behoven är individuella. Jag tror inte att det är särskilt många av oss i kammaren som i onödan åker till klockan ett . Jag tror inte det. Så kul är det inte! På något sätt har vi som enskilda ett behov av vård, även om andra som står bredvid och känner sig friska kanske inte förstår det. Vi måste ha ett tankeskifte. Varje person är en individ. Det är svårt för en annan att bedöma om en människas behov är onödiga eller inte. För dem som aldrig har haft tandvärk kan det tyckas konstigt att det borde finnas en jourhavande tandläkare . Men har man haft riktig tandvärk det har jag haft två gånger i mitt liv har det varit förfärligt att det inte ens i finns en jourhavande tandläkare . Det är enklare när man själv har upplevt något sådant och förstår hur viktigt det är än när någon annan upplever detta. Jag har jobbat som sjuksköterska hela mitt liv. Det har varit roligt att se hur det fungerar när det kommer in patienter med njursten. Om doktorn som tar emot dem har haft njursten, då ska ni se vad det går undan! Jag vet hur det är, säger man. Även om vi själva inte har haft njursten eller tandvärk är det lika viktigt för andra människor, som vi inte känner, att få sina behov tillgodosedda. Därför tror jag att framtidens vård och omsorg på ett helt annat sätt måste handla om de individuella behoven människor har, just för att de ska känna trygghet. Man ska inte behöva känna oro för att det inte finns någon som kan hjälpa om man drabbas av sjukdom. Vi ska så långt det är möjligt bygga upp ett finmaskigt nät av trygghetskomponenter så att ingen behöver ramla mellan några glesa maskor. Här tror jag att ambulansverksamheten är jätteviktig. Det går inte att ha ett sjukhus eller en tandpoliklinik i varje kvarter. Det är helt omöjligt. Men det måste finnas ett uppbyggt nätverk som gör att alla får den vård och omsorg de behöver. I det här betänkandet finns det många reservationer. står naturligtvis bakom alla de reservationer vi deltar i. Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 3. 13 (): Det är en väldig massa motionsyrkanden vi har fått ta ställning till i socialutskottet inför den här debatten. De är ca 320, och det är självklart en mängd olika områden inom hälso- och sjukvården som berörs i betänkandet. har 13 reservationer och tre särskilda yttranden. I mitt anförande kommer jag att utgå från motioner. Många av yrkandena har patientperspektivet i främsta rummet. Därför känns det speciellt glädjande att vi nu har enats om ett tillkännagivande som handlar om behovet av att samla samtliga föreskrifter som gäller patientens ställning och rättigheter på ett och samma ställe. menar att patientens möjligheter och rätt till inflytande över sin vård och behandling behöver förbättras. I takt med en alltmer specialiserad och komplex vård ökar behovet av information och tid för ställningstagande. är det enda nordiska landet som saknar en särskild lag som reglerar patientens rättigheter. Enligt om patientens ställning är kunskapen hos vårdgivare och patienter om lagstiftningen som rör patientens ställning dålig. Det gäller kännedom om, och tolkning och tillämpning av lagstiftningen. En orsak till detta hänförs till att patienträttigheterna är spridda på flera lagar, och det gör det svårt att få ett helhetsgrepp. ser vi fram emot att här i kammaren inom en rimlig tid framöver få fatta beslut om en samlad lagstiftning rörande patienträttigheter. Därmed inte sagt, herr talman, att alla problem kan lösas med hjälp av ändringar i lagstiftningen. infördes rätten för patienter att få en förnyad medicinsk bedömning. Rätten omfattar patienter med livshotande eller särskilt allvarlig sjukdom. Det är en mycket bra lag. Men enligt patientföreträdare erbjuds den emellertid inte patienterna i så många fall som det vore befogat. Kunskapen om rätten till en förnyad medicinsk bedömning är låg. Sedan lagen infördes har den sällan praktiserats. Information saknas, bland annat på andra språk än svenska. anser att det är dags att se över lagstiftningen och tillämpningen av rätten till förnyad medicinsk bedömning. Vi menar också att man bör överväga att införa informationsplikt för ansvarig läkare att upplysa om denna rätt. Därutöver anser vi att en sjukdomsgrupp som borde få möjligheten till förnyad medicinsk bedömning lyser med sin frånvaro, nämligen de med schizofreni. Det är en allvarlig sjukdom. Schizofreni är ofta förenad med livslångt lidande. Den kan vara dödlig och är föremål för stora variationer i behandlingar. Tyvärr fick vi inte majoritet för vårt förslag att se över lagstiftningen om förnyad medicinsk bedömning i socialutskottet. En översyn borde göras. har återigen väckt en motion om lobotomi. Vi kan finna många grymma så kallade behandlingsmetoder inom psykiatrin bara genom att se tillbaka i tiden . Det var långbad, elchocker i vaket tillstånd och kanske den grymmaste av alla lobotomi. De första lobotomierna i gjordes 1944. Antalet operationer ökade i snabb takt, och lobotomerades i vårt land 4 500 personer. var kvinnor och var män. 1963 utfördes den sista regelrätta lobotomin i vårt land. Enligt studier som har gjorts vid lobotomerades även barn. När jag läser resultatsbeskrivningar av de operationer som gjordes kan jag inte låta bli att förvånas över att man fortsatte med ingreppen, trots hög dödlighet, förändrade personligheter och avsaknaden av förbättringar i patienternas tillstånd. Jag kan inte heller förstå att tilldelade uppfinnaren av lobotomi . Handlade det verkligen om vetenskap och beprövad erfarenhet enligt dåtidens mått, eller kan det ha varit så att människor med psykiska sjukdomar ansågs vara mindre värda och därför kunde utsättas för detta ingrepp? anser att behovet av kartläggning och utredning är än mer aktuellt på grund av studier i som visar att även barn lobotomerades. Det får ses som anmärkningsvärt även med den tidens mått mätt. Det finns behov av kunskap om hur många som faktiskt drabbades, vilka konsekvenserna blev och hur dessa människors liv ter sig . Förutsättningarna för ekonomisk ersättning borde också utredas. Vi måste lära oss av historien. förekommer psykokirurgi i begränsad omfattning vid , och då handlar det om patienter med svår kronisk ångest där all annan medicinsk behandling har misslyckats. Det finns säkert goda skäl till att psykokirurgi föreslås vid svåra ångesttillstånd, men mot bakgrund av att ingreppet ändå starkt kan ifrågasättas anser vi att också dagens ingrepp bör utredas. Över partigränserna är vi överens om att hälso- och sjukvården ska vara solidariskt finansierad med skattemedel, ges efter behov och vara tillgänglig för alla. anser att vården i huvudsak ska drivas i offentlig regi. Alternativa driftsformer som kan vara ett komplement kan vara brukarägda verksamheter, ideella stiftelser och kooperativ. De borgerliga partierna sjunger sin lovsång om konkurrens och mångfald. Men vad har ni för garantier för att tesen om privatisering av hälso- och sjukvården skulle ge mer pengar och kvalitet? Konkurrensutsättning innebär att upphandling ska genomföras vart tredje eller , vilket betyder att byte av utförare kan ske lika ofta. Konkurrensutsättningen bygger mest på ekonomiska incitament, och inom sjukvården bygger resultatet i hög grad på att det upprättas ett förtroendefullt förhållande mellan patient och personal. Det måste vara helt klart för den enskilde att behandlingar bygger på ett oegennyttigt förhållande från vårdgivarens sida. En ökad ekonomism i vården bidrar till att detta förtroende undergrävs. Vi kan se detta uttryckas i flera undersökningar. anser att vårdinrättningar inte kan konkurrera med varandra på samma sätt som till exempel klädesmärken eller någon typ av varuproduktion. Våra partikamrater i har låtit en utomstående expert utvärdera konsekvenserna av privatiseringar i och resten av landet, som de ödmjukt talar om i sin rapport. Enligt äldre utvärderingar visar konkurrensutsättning ekonomiska vinster, men har det förändrats. Priserna har stigit snabbare i kommuner med en hög grad av privatiserad drift av offentlig verksamhet. Konkurrensutsättningen har sällan lett till konkurrens i verkligheten utan till att privata oligopol har tagit över driften. Det kan också konstateras att i tidigare beräkningar av vinsterna uteslöts medvetet många kostnader. När dessa kostnader nu räknats in finns det inget som tyder på att konkurrensutsättningen överlag medför några kostnadssänkningar för offentlig sektor. , herr talman, finns det mycket allvarlig kritik mot kvaliteten, liksom mot arbetssituationen för de anställda. Till exempel har privata äldreboenden i genomsnitt lägre personaltäthet än offentliga. I den största jämförande kvalitetsundersökning som genomförts hitintills får de privata äldreboendena sammantaget sämre omdöme i 59 av 59 ställda frågor. Vi menar att konsekvenserna av de redan genomförda konkurrensutsättningarna bör utvärderas ur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrån brukare, patienter och personal. Egentligen är det så självklart att den här utvärderingen behövs att någon ytterligare argumentation inte borde behövas. Jag yrkar bifall till reservation nr 30. Utöver de motioner jag hitintills berört har bland annat uppmärksammat problem med att kvinnor inte får samma vård och behandling som män trots likartade medicinska faktorer. Detta missgynnar självklart kvinnor. Vi anser att det finns all anledning att tro att motsvarande struktur återfinns när det gäller tillämpningen och utformningen av patienträttigheterna. Vi menar att patienträttighetslagstiftningen borde analyseras ur ett genusperspektiv. Ett annat område vi är bekymrade över är tillgången på psykoterapeuter på annat språk än svenska. Om man inte har svenska som modersmål är det i regel svårt att fullt ut tillgodogöra sig psykoterapi. Vi menar att bör få i uppdrag att se över tillgången på psykoterapeuter som kan verka på andra språk än svenska samt se över i vilken utsträckning de finns att tillgå i den offentliga verksamheten. Jag har argumenterat för och presenterat ett antal av motioner från allmänna motionstiden. Självklart står jag bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag alltså bifall till reservation nr 30. 14 () replik: Det är så att man studsar till lite i bänken när man förstår den syn som har när det gäller privata vårdgivare. Det är givet, när man är med och samarbetar med regeringen, att det också påverkar den sjukvårdspolitik vi har i landet. Jag känner inte igen mycket av beskrivningarna. Den bild som ger av att det skulle vara så katastrofalt delas inte av personalen och delas inte heller av oss som har erfarenhet. Jag har varit styrelseordförande i ett landsting, i , som har mycket privat vård och mycket goda erfarenheter. Att misslyckades så med sin upphandling beror på att man inte har varit beredd att ta till sig andra lösningar. Jag pratade här om en sjukvårdspeng som följer med patienten när man väljer sin vårdgivare, där man oavsett privat eller offentligt får samma ersättning. Denna sjukvårdspeng, som i går till närsjukvården i första hand, innebär just makt till patienterna. visar här att hon absolut är emot varje typ av privat vård. Jag är egentligen inte förvånad. Möjligtvis är jag förvånad över att det är så kategoriskt att allt är mycket sämre. är det, om man läser reservationen från , mycket beskrivningar av hur sjukvården fungerar i . Den är i huvudsak offentligt driven. Vad har för svar på frågan hur sjukvården kan förbättras när man inte vill ta till sig någonting av de privata alternativen? Vad har egentligen för belägg för att göra ett så allvarligt påhopp på den privata vården? 15 () replik: Först vill jag bemöta påstående om min eller syn på privata vårdgivare med att undra: Vad har för syn på den offentliga sjukvården? När man lyssnar på sjukvårdspolitiska beskrivningar låter det som att den enda lösningen på problemen inom hälso- och sjukvården är att privatisera hälso- och sjukvården i . Det anser inte , utan vi anser att det måste finnas en möjlighet att förbättra inom den offentliga sektorn. När föreslår en utvärdering av konsekvenserna av de privatiseringar som har genomförts, varför ställer sig inte bakom vår motion? Det handlar inte om att träffa några enskilda representanter för privata vårdverksamheter och få den bilden. Jag har också träffat privata vårdgivare som beskriver att verksamheten är otroligt bra, och det är den också. Jag ifrågasätter inte verksamheten, utan det handlar om systemskifte. Ska vi ha offentlig verksamhet där vi kan ha insyn och där vi inte heller riskerar att skattemedel används för vinstsyfte för privata bolag? Varför ställde ni er inte bakom vår motion? 16 () replik: Först och främst är väl motionen, gissar jag, lagd i i . Jag tycker mycket väl att man kan utvärdera, och det har gjorts flera utvärderingar av privat vård. Min fråga blir väldigt tydlig tillbaks till . Varför vill man inte hitta olika lösningar på att förbättra för patienter och för personalen? har inte lyssnat mycket när hon beskriver vår sjukvårdspolitik på det sättet. Vi har många bra förslag för den offentliga sjukvården, bland annat bra ersättningssystem, en nationell sjukvårdsskatt som vi tror är oerhört bra för hela sjukvården i . Man kan ta som exempel och jämföra med ett landsting som drivs av vänsterkartell och konstatera att personalen har dubbelt så höga sjukskrivningstal i landsting som drivs av Vänstern än vad det är i . har en stor andel privat vård. Vi har verkligen utvärderat den och är mycket nöjda. Patienterna och medborgarna i är bland de mest nöjda i landet. Vi har en oerhört god ekonomi. Jag undrar varför inte kan tänka att den typen av sjukvårdspolitik fungerar mycket bättre än dagens där vi vet att människor inte får vård , där vi vet att det finns mycket bekymmer. säger i Vänsterns reservation, trots att man är med och är ansvarig för den sjukvårdspolitik som drivs, att det finns mycket bekymmer. säger att man vill ha vård på lika villkor i hela landet. vet att det inte är så. Vad har Vänstern för förslag utom att förbjuda privata vårdgivare? För det kan ju inte vara lösningen. 17 () replik: Den utvärdering som jag hänvisade till som visar på att konsekvenserna av privatisering har inneburit ökade kostnader för kommunerna heter Privatiseringens pris. Det är utomstående utvärderare från som har gjort den. När jag talar om vår motion är det vår motion här i som går ut på att vi skulle göra en större omfattande utvärdering av konsekvenserna av privatiseringar. Det har inte gjorts, och det förvånar mig att inte de borgerliga partierna står bakom vår motion också. På så sätt skulle vi få en helhetsbild av konsekvenserna för hela samhället. Vi kan inte blunda för den vetskap som vi har att de samhällen som har större andel av privata vårdgivare också har större vårdkostnader. 18 () replik: Det är spännande varje gång man hör från talarstolen argumentera för en god sjukvård. Det är mycket i det säger som jag håller med om utifrån ett patient- och trygghetsperspektiv. Men sedan finns det frågor jag inte förstår. Min första kommentar är, nu när har ett tiotal reservationer i betänkandet: Hur känns det när man har samarbetat med regeringen kraftfullt att ändå känna att man behöver lägga så många reservationer till ett betänkande som majoriteten skriver under? Lobotomifrågan är en fråga som har varit en följetong. vet väl att en av mina kolleger som inte är i , , och jag också, har haft uppe den frågan . Hur är det då när man inte förmår regeringen att satsa på detta när man har satsat på andra liknande patientgrupper och gett dem pengar? Är det så att Vänstern inte har prioriterat den här frågan? Är man kallsinnig från regeringen? Varför är det inte redan genomfört? Sedan handlar det om den ideliga diskussionen om privat, som gärna säger. Jag säger alternativ, entreprenörer, mångfald. Alla personalorganisationer som jobbar i vården har ju uttalat sig för en ökad mångfald. Varför håller alltid emot och värnar organisationen mer än patienterna och personalen? Varför i hela världen? Hur kan man hålla på med det här 2006? Folktandvården är väl ett bra exempel, där ett ordentligt alternativ finns, där det finns en mångfald. Vad jag vet har det inte skadat våra tänder att det har varit en mångfald. Det är snarare regeringens flathet när det gäller högkostnadsskydd. 19 () replik: Visst är vi överens i mångt och mycket när det gäller hälso- och sjukvården. Vi är överens om att vi ska finansiera hälso- och sjukvården med skattemedel till exempel. Sedan blir det problem när de borgerliga partierna menar att det är helt okej att en del av de pengar som tas från skattemedel ska kunna gå till de privata bolagens vinstutdelningar. Det tycker inte . Det är den systemskillnad som vi har. Vi har olika ideologier. Det är det som det handlar om. När det gäller den fråga som ställer till mig om hur det känns att behöva ha 13 reservationer i det här betänkandet som har över 320 motioner vet vi ju allihop att det finns massor med socialdemokratiska motioner också som blir avslagna i betänkandet. Så det är inte konstigt. Jag lärt mig under de år som jag har suttit i att när man enträget tar upp frågan om och om igen, som när det gäller lobotomi till exempel och där finns det nya aspekter som vi känner till , som med barnen så finns det stora möjligheter att komma till rätta med det. De borgerliga är inte heller överens om alltihop. Jag har inte hört att tycker att det är helt okej med husläkarreformen som vill återuppliva. 20 () replik: Det ständiga argumentet för mot mångfald är att vinsten är ett sådant jätteproblem. Men vad jag vet är inte vinsten det stora problemet ute i de svenska kommunerna och landstingen, utan det är underskott. Pengarna räcker inte. Jag förstår inte att man gör detta till en fråga och på så vis bromsar utveckling, kvalitetsuppföljning och att rekrytera nya krafter som vill ha alternativa driftsformer. Framtidens sjukvård kommer inte att fungera om man värnar monopolet och inte förmår att ta bort skygglapparna och se att unga studenter ska välja vårdyrket för att de vill göra något mera och vara entreprenörer. När det gäller de borgerliga partierna och är det klart att det är roligt nu när man har sett hur och har mejslat ut skillnaden mellan de borgerliga partierna att också se skillnaderna mellan , och Socialdemokraterna som dock har regerat . Visst har vi lite olika vinklingar, men de är ju inte så stora menar jag, utan vi är säkra på att vi i en ny regering kommer överens om detta. Det har vi visat förut att vi har gjort. Den syn som har för är ett framtidsland med trygg sjukvård för alla, med mångfald och patienten i centrum. Vi vill inte fortsätta att värna en gammal organisation framför patienterna, utan vi vill skapa möjligheter för vården som en framtidsbransch. Det känns oerhört fräscht, och det känner jag mig taggad att få vara med och göra. 21 () replik: Det är där som våra ideologier skiljer sig åt, . Vi ser inte hälso- och sjukvården som vilken bransch som helst, utan hälso- och sjukvården ska drivas med gemensamma skattemedel. Människor ska känna att det här är vår gemensamma hälso- och sjukvård, inte företaget det-och-det som sedan av våra skattemedel ska kunna dela ut vinst till aktieägare. Det är där våra synpunkter skiljer sig åt. Sedan ifrågasätts vår möjlighet att ta ansvar gemensamt mellan , och Socialdemokraterna. Vi har lämnat 16 budgetar. Vi har lyckats med det. Vi är tre olika partier, och det är det som ger mångfalden i detta samarbete. Vi har lyckats, , att höja det ekonomiska läget också för kommuner och landsting. Det är inte så att det är väldigt stora underskott i kommuner och landsting.