prot · GU0925 · 2006-11-22 00:00:00 — Låt oss nu ta chansen att använda utrymmet för dialog innan vi gräver ned oss i våra skyttegravar igen. Jag ska ärligt och tydligt säga att jag är lite bekymrad över stämningsläget. Alla sju partier tenderar att sjunga med änglarna och tala om problemen. Vi tar gärna i de enkla delarna av miljöpolitiken. Satsningar på hybridbilsteknik, helst som någon annan gör, kastar vi in lite politiska pengar i. Bränslecellsteknik tycker vi om. Vätgas som energibärare är något som vi tycker är bra . Vågkraft gillar vi, även om vi bara har sett filmer om det. Energieffektivisering talar vi alla om. Men om vi säger att klimatfrågan är den överordnade miljöfrågan, vilka konsekvenser drar vi av det i praktiken? Vilka heliga kor är vi redo att slakta? Vilka stenar vågar vi vända på? Om vi är överens om att miljöpolitiken är prioriterad och att det finns motstående intressen, vilka krav ställer det på oss? Vi måste våga ta i de riktigt svåra frågorna. Låt mig snabbt ta några exempel. Vindkraften är koldioxidfri. Påverkan på djurliv, kulturmiljö och folks husvärden är negativa effekter. Bioenergin är koldioxidfri. Den ger konsekvenser för biologisk mångfald i skogar och leder till övergödning. Vattenkraften är koldioxidfri. Den ger påverkan på fisk, biologisk mångfald och kulturlandskap. Kärnkraften ja, där har vi brytnings- och avfallsproblematiken. Vi måste våga ta i detta om vi säger att klimatpolitiken verkligen är den överordnade. Och GMO, genmodifierade organismer, är ytterligare en sådan fråga. I detta anförande instämde , , , och (alla m). 13 (): För våra barns och barnbarns skull har vi allihop här ansvar att efterlämna en värld i balans, att ingjuta hopp och framtidstro. Jag hade hoppats att , som har tagit initiativ till denna debatt, efter denna debatt ändå skulle komma att känna av med vilket ansvar vi nu tar oss an klimatfrågan. Under förra mandatperioden hade alliansen stöd av i ganska många omröstningar. Inte minst i miljömålsomröstningen var det en hel del skarpa förslag, men där avstod däremot Socialdemokraterna från att följa oss. Men gäller det! En hand har sträckts ut, och det är oerhört angeläget att vi nu tillsammans jobbar framåt. Internationella initiativ har förts fram här oerhört angeläget. Att höja ambitionsnivån både nationellt och internationellt är nödvändigt, liksom att ta initiativ till att bjuda in medborgare, forskare, näringsliv och beslutsfattare i denna viktiga process. Vi som nation ska ta på oss att spela en viktig pådrivande roll. Klimatfrågan har lyfts fram här . Självklart innefattar den också havsmiljö och en hållbar samhällsplanering över huvud taget. Då vill vi använda oss av ekonomiska styrmedel. Vi vill satsa mer på forskning, teknikutveckling och, sist men inte minst, ta vara på de internationella forum, bland annat EU, där vi kan vara med och driva på. 14 (): När man lyssnar på oppositionens företrädare kan man undra var de var någonstans när miljöministern höll sitt anförande. Det måste vara den värsta sortens selektiva lyssnande som har förekommit i världshistorien. Det är möjligt att det är en besvärande komplikation i grävandet av skyttegravar att det faktiskt är regeringens klimat- och miljöpolitik som vår miljöminister för fram. Låt mig bara i all ödmjukhet påminna om att det inte är mer än som dåvarande regering tillsammans med v under stort buller och bång och efter lång väntan lade fram en klimatproposition. Den innehöll ett enda konkret förslag, nämligen att klimatmålet skulle vara oförändrat och att nya förslag skulle beredas inför kontrollstationen . Mitt intresse för samhällsengagemang och samhällsarbete föddes när jag läste om den svenska insatsen för nedrustning. Genom personer som bidrog vårt land starkt till att man tvärs över starka nationella intressen och avgrundsdjupa ideologiska och politiska skillnader kunde skapa en gemensam verklighetsbild och enas om viktiga åtgärder för att skapa en säkrare värld. Det vore rent uselt om inte världens ledare kan ta de utmaningar som kräver sina lösningar, 30, 40, . och bör och ska än en gång visa på det ledarskap och mod som då krävdes för att bryta kärnvapenkapprustningen och som krävs för att bryta en utveckling som hotar den ekologiska balansen i grunden genom de klimatförändringar som sker. Det svenska ordförandeskapet i EU 2009 bör vara helt inriktat på detta. Tack, för den här debatten. 15 (): Huruvida vi i oppositionen är hörselskadade eller inte får vi väl utreda . Dessvärre tror jag att jag hörde helt rätt vad sade. Jag är tyvärr ganska övertygad om att vår miljöminister har hamnat i dåligt sällskap. Att, som jag sade tidigare, försöka vara en grön minister i den här blå regeringen kan inte vara en önskedröm. Miljöministern sade att jag hade missuppfattat frågan om klimatinvesteringsprogrammet Klimp och att det fortsätter. I så fall fortsätter det utan att kosta några pengar. Som sade finns det inte ett öre efter 2008 till Klimp. Det är verkligen en guldklimp som det är oerhört tråkigt att regeringen vill skrota. Vi har en väldig massa bra förslag. Vi har också i vår budgetmotion pengar till och deras klimatforskning så att de slipper ge sig ut och tigga och be för att kunna forska i klimatproblem. sade något tidigare visserligen adresserat till om att vi som står för en aktiv miljöpolitik tror att vi ska tillbaka till ett samhälle där vi lever med stampade jordgolv och ingen elektricitet. Så är inte fallet. Tittar man på våra förslag ser man att det finns en hållbar utveckling, men det finns också sådant som man kanske ska inskränka. Vi kan säkert komma överens om vad vi ska göra. är välkommen att titta på alla våra motioner. Se för all del till att lägga pengar till Klimp. Det skulle vara trevligt att få svar på om Klimp lever eller inte efter 2008. I detta anförande instämde (). 16 Miljöminister (): Efter att ha lyssnat på debatten måste jag säga att om vi ska kunna lösa världens klimatproblem och göra det som också ska bidra med i det arbetet behövs det sannerligen också ett annat politiskt klimat. Det behövs klimatförändring för jordens villkor, och det behövs klimatförändring i . Lyssna till exempel på reflexion, djup och vilja att göra något. Jag tycker inte att vi behöver misstänkliggöra varandra sannerligen inte. Detta handlar om något annat. Det handlar om att det krävs insatser utöver det vanliga och av annat slag. Jag ser inget skäl att misstänkliggöra oppositionen för att nu komma med kritiklistor för att man är bitter över ett valnederlag. Jag ser ingen anledning för er att misstänka att detta inte är den samlade regeringens vilja, avsikt och bestämdhet. Vartenda parti i alliansregeringen står bakom detta. Försök inte diskutera något annat. Det duger inte, om vi ska åstadkomma detta, att vi sysslar med misstänkliggöranden när det gäller klimatpengarna. De ligger där 2007 och 2008. Det ska utvärderas vad som är den bästa formen för att gå vidare. Jag har gett beskedet att alliansens klimatmiljard står fast. Försök inte med misstänkliggörandena. Lämna misstänkliggörandena när det gäller järnväg och motorvägar. Missbeskriv inte vad som faktiskt görs. Missbeskriv inte vad det är som sker när det gäller . Pengarna växer och riskerar att bli gökungen som kickar ut kollektivtrafiken ur boet. Har vi inte ett gemensamt ansvar för att göra något åt det? Vi håller den tidtabell som så sent som förklarade vara den riktiga. Kan det vara så fel efter valet att man behöver hota med att det blir katastrof om man följer den tidtabell för klimatbeslutet som ni själva fastställde? Vi behöver skapa en helt annan inriktning om detta ska kunna lösas. Det krävs en helt annan form av överbryggning, allvarligt menad, inte för att skydda sig för någon rädsla av politiska skäl utan för den rädsla det innebär om människor inte ska kunna känna trygghet i att det politiska ledarskap som krävs i finns. ska ligga längst fram ja! Vi är det land som är på väg att gå i mål med Kyotoåtagandena med god marginal. Regeringar av bägge blocken har skäl att tillgodoräkna sig berömmet för det. har tillväxten i ökat . Vi har trots det kunnat minska klimatutsläppen. Det visar på möjligheten att skapa en kraftfull miljöpolitik som leder till ekonomisk tillväxt och mycket snabb ekonomisk utveckling. När jag var i Kyoto fick vi av den internationella miljöorganisationen Climate Action Network utmärkelsen att hade den bästa klimatpolitiken, den högsta klimatrankningen, i världen. Låt oss ta vara på det tillsammans. Låt oss utnyttja förutsättningarna. Det räcker inte att vi bara skapar förutsättningar för några promille av världens utsläpp här hemma. Vi måste också utnyttja de plattformar som krävs för att vi ska kunna ändra bromsklossarnas inriktning i världen. Det är den enda punkt där jag klart och tydligt vill säga till att vi inte är med. Vi vill inte överge det verktyg som EU innebär. Vi är övertygade om att det vore helt fel att nu så snabbt som möjligt försöka lämna den plattform vi har för att påverka EU:s sjundedel av världens utsläpp långt mer än våra promille eller den del som handlar om att ge sig på de verkligt stora utsläppsländerna i världen i förhandlingar i syfte att komma till gemensamma lösningar. Bara med gemensamma lösningar i och internationellt kan vi rädda människor undan det klimathot som annars bara kommer att leva vidare. (Applåder) I detta anförande instämde (). 17 (): Du tar på dig ett stort ansvar, miljöministern, när du går ut och lovar en helt annan politik än den som finns i era rapporter och valmanifest inför valet och i den budgetproposition som ni lade fram . Det är ganska drastiskt jag vet inte om jag har varit med om det förut att en minister efter det att en budgetproposition har lagts fram går ut och lovar att politiken ska se helt annorlunda ut än vad som står i budgeten. Jag vill nu ta tillfället i akt att lägga fram några förslag. De kommer att skrivas in i protokollet. Du kan ta det sedan och ha det på bordet när du funderar vidare. Låt trängselskatten gå till kollektivtrafik. Om flera människor ska åka kollektivt måste det bli mer pengar dit. Det kommer att vara värt investeringarna. Stoppa bygget av Förbifart . Det ökar utsläppen av koldioxid. Det ökar lastbilstransporterna i stället för att man flyttar över godstransporterna till järnväg. Passa på att rösta för det i när förslag kommer upp, eftersom ni inte har lagt fram det själva. Se till att man kan ställa om sina befintliga bilar till att köra på miljöbränslen och få ett skatteavdrag för det. Slopa skatten på miljöbränslen helt och hållet. Höj i stället bensinskatten så att det blir lönsamt att välja att köra på miljöbränslen. Fortsätt att fasa ut oljepannorna. En tredjedel av oljepannorna försvann när vi genomförde skatteväxlingen. Säg nej till fossilgasen. Meddela internationellt stödet för en minskning av EU:s utsläpp utan att man ska få tillgodoräkna sig insatser i fattiga länder. Dessa insatser ska göras ändå, men inte på bekostnad av det som man gör hemma. Utred om man kan införa klimattullar mot som vägrar att ställa sig bakom Kyotoprotokollet. Stoppa stödet till fossilkraft som kommer från en massa olika internationella investeringsorgan. Ställ krav på biltillverkarna att alla bilar som produceras ska klara gränserna. Se till att tekniköverföring till de fattiga länderna kan fortsätta, och genomför en rejäl satsning på miljöbistånd. Och om du ändå ska bryta budgetöverenskommelsen, så kan du väl göra de här sakerna också? I detta anförande instämde och (båda mp). 18 Miljöminister (): Vi kommer självklart att bedöma varje klokt förslag som gör det möjligt att avvärja klimathotet men också att flytta fram positionerna internationellt. Som jag sade kommer vi att återkomma och ge den inbjudan som jag har talat om konkret form. Jag vill också säga att det är klart att den verkliga utmaningen för riksdag inte bara är att lista alla de radikala klimatåtgärder som krävs, vilket vi ska göra, utan också att skapa de samhällsvillkor som samlat behövs för att vi ska kunna vända klimathot till möjligheter, utveckling och tillväxt, nya marknader i världen, ny teknik och framgång. Det är klart att man ibland kan känna uppgivenhet inför bristen på politisk handlingskraft. Då är det lätt att också känna uppgivenhet inför demokratin. Men om det är någonting som är nödvändigt så är det att i detta arbete stärka den liberala demokratins möjligheter, både till öppenhet och till mobilisering av engagemang i hela samhället. Det handlar om att genom demokratin också mobilisera marknadsekonomins förmåga till en oerhört snabb omställning, förändring och handlingskraft men att rikta den så att den kan förändra miljöpåverkan och klimathot. Det handlar om att skapa förutsättningar för snabb teknologisk utveckling som kan ta vara på nya ännu oupptäckta möjligheter. Och handlar det om någonting så viktigt som det som det som den liberala filosofen beskrev som det öppna samhällets möjligheter, det vill säga att det nyfikna samhället, det samhälle som prövar nya lösningar, som mödosamt men ändå snabbt tar sig fram, alltid kan ompröva misstag. Vi vill samarbeta med den svenska om att skapa dessa långsiktiga institutioner. Detta är en uppgift som kräver både sina statsmän och sina statskvinnor av lite annat slag än i vanliga fall. Och vi ser fram mot ett fortsatt samarbete. Tack ska ni ha, hela ! (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 28 till 30. Kammaren medgav denna utökning. 4 § Val av extra suppleanter i Företogs val av extra suppleanter i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleanter i () () Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 6 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp under föräldraledighet anmält hans ersättare som suppleant i civilutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet och näringsutskottet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i civilutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i näringsutskottet () 7 § Meddelande om val Förste vice talmannen meddelade att val av justitieombudsman och ställföreträdande justitieombudsman skulle äga rum . 8 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden delats ut till kammarens ledamöter. 9 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:58 Till Interpellation 2006/07:58 OsloGävleförbindelsen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra redan inplanerade åtaganden. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:60 Till Interpellation 2006/07:60 Ny pendeltågstunnel eller ett eventuellt tredje spår av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra redan inplanerade åtaganden. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:67 Till Interpellation 2006/07:67 och Stockholmsberedningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inplanerade åtaganden. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:72 Till Interpellation 2006/07:72 Svenskt initiativ till internationell och av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. () Enligt uppdrag 10 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställningar 2006/07:RRS7 till socialutskottet /07:RRS13 till arbetsmarknadsutskottet Redogörelse /07:RRS9 till finansutskottet 11 § Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20012005 Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU6 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 20012005 (skr. 2005/06: 210). 19 (): Den här förmiddagen fortsätter att handla om stora och långsiktiga frågor. handlar det om pensionssystemet. Och det har fallit på min lott att introducera detta ärende, finansutskottets betänkande 6. Det handlar om något som berör de flesta svenskar, nämligen framtidens pensioner. AP-fonderna ingår i ålderspensionssystemet. Kapitalet i samt är en del av pensionssystemets tillgångar och utgör en sorts buffert i pensionssystemet. Tanken är att fondernas kapital ska användas till att jämna ut tillfälliga skillnader som kan uppstå mellan inbetalningar och utbetalningar av pensioner. Sådana skillnader kan uppstå om antalet förvärvsarbetande minskar kraftigt som antalet pensionärer ökar. Men de kan också uppstå när vi har en befolkningstillväxt, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt som påverkar de framtida pensionerna. Sedan det nya pensionssystemet infördes har avgifterna överstigit utbetalningarna, vilket innebär att dessa buffertfonder inte har behövt bidra till finansieringen av pensionsutbetalningarna. Beräkningar tyder dock på att befolkningsutvecklingen framöver kan bli sådan att vi omkring kan få en annan situation och att utgifterna då överstiger avgifterna och att man får använda de buffertar som har byggts upp. Regeringen utvärderar AP-fondernas verksamheter och hur de förvaltar sina medel. Och finansutskottet granskar denna utvärdering i detta betänkande. Uppdraget till fonderna är att de ska se till att de pengar som de har används på bästa möjliga sätt och ger bästa möjliga långsiktiga avkastning. AP-fonderna gav ett sammanlagt resultat på . Skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gav ett överskott på . Kostnaden för administrationen uppgick till . Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samlade kapital ökade med . Det gör att man nu har i sin förmögenhet. har fondernas avkastning legat på i genomsnitt . Och om man räknar bara den reala avkastningen så ligger den på . Och det är första gången sedan pensionsreformen sattes i sjön som den långsiktiga reala avkastningen är positiv. De stora förluster som fonderna gjorde i samband med börsfallet 20012002 har därmed hämtats igen. Avslutningsvis är det viktigt att notera att finansutskottet är enigt i sin syn på hur AP-fonderna har förvaltat sina medel. Och det är ett enigt utskott som lägger regeringens utvärdering av AP-fonderna till handlingarna. Det har inte väckts någon motion med anledning av skrivelsen. Däremot behandlar utskottet i detta betänkande två motioner från den allmänna motionstiden, en från och en från . Utskottets majoritet avstyrker båda dessa motioner, vilket har lett till att minoriteten har reserverat sig. Jag skulle gissa att debatten framöver kommer att handla om just dessa reservationer. 20 (): Vi har tagit del av en redovisning av AP-fondernas verksamhet och kan, glädjande nog, konstatera att den långsiktiga reala avkastningen har varit positiv och att förlusterna har återtagits. Vad vi dessutom kan läsa är att den operativa förvaltningen så att säga av summan av insatserna inte har bidragit till en ökad avkastning, vilket i sig kan tyckas märkligt. Det säger också en hel del om hur marknaden är beskaffad och borde faktiskt leda till viss eftertanke kring hur vi använder våra gemensamma pengar. Där ska ju de blivande pensionärerna spekulera bort en del av sina avgifter. Vi kan också konstatera att två tredjedelar av aktierna i fonderna är utländska, ungefär 319 miljarder. Det betyder att våra pengar som vi har avstått från för att säkra pensionerna framöver är med och undergräver en del av våra möjligheter till ökad sysselsättning här hemma en ordning som tyvärr verkar gillas av de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen. En annan ordning som verkar gillas av de här fem partierna är den med det odemokratiska att faktiskt inte fattar beslut i de här frågorna, som ju berör landets pensionärer även kommande pensionärer och är en stor del av samhällsekonomin men som sköts av en liten krets utan insyn. I denna grupp kan de alltså själva sitta och avgöra om pengar ska överföras från AP-fonderna till statens budget, vilket också självklart riskerar att göra att den så kallade bromsen slår till. I så fall blir det en sänkning av pensionerna. Vi i är ganska oroliga över pensionssystemets hållbarhet och vill därför, i enlighet med vår motion, att fattar beslut om att inga ytterligare överföringar får ske från AP-fonderna till statsbudgeten. Det kan då kanske också vara läge att påminna om det gamla beslutet om att inga ytterligare överföringar ska ske. Om varaktiga överskott sker efter ska det tillfalla de försäkrade. En annan fråga som jag skulle vilja ställa är den om hur länge Genomförandegruppen anser att genomförandeprocessen när det gäller det nya pensionssystemet ska hålla på. Är det då det äldre pensionssystemet är helt utfasat, eller är det då vi inte längre har kvar tjänstepensionerna? Jag undrar också hur länge de fem partierna anser att en liten krets ska sitta och fatta beslut i för medborgarna så avgörande frågor utan att ska kunna vara delaktig. Våra pensionspengar ska inte heller enbart garantera vår pension, utan de ska också kunna garantera arbete fram till pensionen. Det är i ett vänsterperspektiv både rimligt och logiskt. Det viktigaste för framtidens pensionärer är full sysselsättning . Det är också det viktigaste för vår gemensamma välfärd. I redogörelsen om AP-fonderna kan man också läsa att det är dagens förvärvsaktiva som betalar dagens pensioner och att det kan kallas för ett generationskontrakt. Det är därför som anser att en del av det här pensionskapitalet ska användas till att stödja en politik för full sysselsättning. Det skulle underlätta för en politik som var sådan att hela skulle kunna leva. används våra pengar i stället till att uppnå maximal avkastning på insatt kapital detta oavsett konsekvenser. Det kan ju innebära att just den aktiesats som gjorde att jag eller någon pensionär framöver får en lite bättre pension faktiskt är en del i att undergräva min egen sysselsättning, det vill säga att den aktie som jag har köpt utomlands för mina pensionspengar gäller ett företag som i sin tur köper upp det bolag där jag är aktiv och jobbar och som läggs ned. Ofta talas det från både höger och vänster om behovet av kapital till att starta och utveckla företag, framför allt i olika glesbygdsområden. Med regionala och lokala fonder, till exempel de så kallade Kanadafonderna, skulle vi kunna både rädda jobb och skapa nya jobb. Vi skulle kunna rädda företag och kunna skapa nya företag och därmed också bidra till regional utveckling men framför allt till vår välfärd och framtida pensioner. Kanadafondernas mål det är rätt känt runtom i världen är enligt lagstiftningen att investera i regionala företag och ge dem stöd för att skapa, upprätthålla och bevara jobb, främja den ekonomiska utbildningen av arbetare och hjälpa dem att öka sitt inflytande över regionens ekonomiska utveckling, stimulera regionens ekonomi genom att göra strategiska investeringar som är till nytta för arbetare och näringsliv samt främja utvecklingen av näringslivet regionalt genom att erbjuda arbetare att bidra genom att köpa andelar i fonden. Det vore väl rimligt att tycka att borde ta till vara de verktyg som finns för att höja sysselsättningen. Därför tycker vi att Kanadafonderna är en rimlig och bra modell. Men det finns också andra exempel, bland annat i . Vi kan också konstatera att där Kanadafonderna har gått in har man lockat till sig privata investerare. Man kan säga att en Kanadadollar har gett tre nya privata investerardollar. Det säger en hel del om de möjligheter och resurser som finns i en sådan fond. Man kan undra varför vi ska avsätta , två tredjedelar, av våra pensionsmedel i aktier utomlands men inte kunna genomföra försök här hemma med Kanadafonder eller regionala eller lokala fonder. har under den allmänna motionstiden lämnat in en motion med det kravet. Därför stöder vi även motion som behandlats av utskottet.