prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Just för kulturtidskrifter är det en ganska stor väg att använda. Det kan hända att traditionell distribution inte kommer att vara så jätteaktuell inom framåt. Just den elektroniska användningen av tidskrifter har utökats väldigt mycket . Det är också ett komplement till det hela. Men regeringen är uppmärksam på själva monopoliseringen, som du nämner. Det kommer den säkert att bevaka och titta på. 26 () replik: Visst är det så att vi lever i ett samhälle där medielandskapet förändras väldigt kraftigt och gör det på det positiva sätt som lyfter upp. Det finns nya distributionskanaler. Det finns alternativa medier som genom Internet har en möjlighet att nå ut på ett annat sätt. Det är såklart väldigt positivt och utmanar dem som brukar kallas för de stora drakarna i det här sammanhanget. Men har vi en negativ utveckling. Vi har en ökad mediekoncentration. Men det är svårigheter, som jag kanske inte till fullo förstår, att få igenom en mediekoncentrationslagstiftning i den här . Det är en ökad kommersialisering inom medierna, med allt vad det innebär. Just därför tror jag att frågan om tidskriftsdistribution inte kan hänvisas till att enbart lösas genom de nya distributionskanaler som finns. Här behövs ett ansvar för att de som gör tidskrifter på det traditionella sättet också ska kunna komma ut med sina tidskrifter och sitt budskap. Därför vore det bra att ha distributionskanaler som var fria från de stora ägarintressena inom medierna i övrigt. 27 () replik: Vi ska inte glömma att själva presstödets utformning är att mer ha ett generellt stöd för nyhetsutbud och de allmänna sakerna än att ha ett stöd till de lite smalare och mindre grupperna. Det är därför som och också har sitt kompletterande stöd till dem som är väldigt smala. Det gäller olika språkgrupper och kulturintressen. utökade vi stödet till med 2 miljoner. Det är av det stöd som ges. Nog tycker vi att frågan är viktig och vill utveckla den ytterligare. 28 (): Tänk att bli så känd för ett uttalande som man aldrig fällt! Detta uttalande som tillskrivs honom är kanske allra mest kända. Jag undrar om de lärde herrarna kanske kan upplysa om vem den kloka personen var som fällde dessa bevingade ord. Jag tycker att de så utomordentligt väl beskriver vad tryck- och yttrandefriheten egentligen handlar om. Med anledning av den senaste debatten vill jag också säga att vi från är väldigt intresserade av presstödsfrågorna. Jag har talat om dem här i talarstolen. Jag tänkte inte göra det den här gången. Jag ser fram emot att vi får en ordentlig debatt i samband med att vi behandlar propositionen om . Med tanke på att mina kolleger inte har yrkat bifall till hemställan med anledning av förenklad motionsbehandling tänker jag dra tillbaka mitt yrkande på reservation nr 4. 29 () replik: När man blir uppmanad ett ge ett besked må man försöka. Men jag kan inte ge dig ett så mycket bättre svar. Jag tror mig veta att det är på följande sätt. En förmodligen fransk, men jag är inte helt säker, biograf som skrev biografi påstod inte att hade sagt detta. Men han menade att detta uttryckte uppfattning i frågan om yttrandefrihet. Det är möjligt att detta inte är en korrekt beskrivning av uppfattning. Det vågar jag inte uttala mig om. Jag ska ta reda på namnet på den här personen, och sedan ska jag meddela det. Jag kan skicka ut ett mejl till resten av utskottet också så att alla är informerade. 30 () replik: Jag får tacka för den upplysningen. 31 (): Här kommer ett autentiskt citat av . Han säger på något ställe i sin bok : Dåren ropade på torget. Ingen stannade för att svara. Så bevisades att hans teser var oemotsägliga. Det är ett ganska intressant citat. Det anknyter till vad sade här tidigare. Det är inte så att jag menar att är en dåre, men jag tror att det gäller att bemöta den typ av svepande påståenden som han gör när han kopplar ihop det här med trosfridsparagrafen och att någon med näbbar och klor har motsatt sig hetslagstiftningen. Det fanns någon enstaka ledamot som har hävdat det här med trosfridsparagrafen och någon enstaka ledamot som kanske också med näbbar och klor har bekämpat hetslagstiftningen. Problemet för är att han inte kan bevisa att det är en och samma person. Då ska man inte komma med den typen av svepande saker. Jag begärde ordet av en annan orsak också, nämligen att jag glömde att ta upp att vi har en motion om reklamförbud för köp av sexuella tjänster. Det kan inte genomföras utan en grundlagsförändring. Men dessvärre har de motionerna remitterats till lagutskottet, och därför har vi ett särskilt yttrande här. får vi skriva en tydligare motion så att den hamnar i rätt utskott. Vi har tänkt oss att man skulle kunna göra samma undantag som man har för kommersiella annonser när det gäller alkohol och tobak och så vidare, som framgår av tryckfrihetsförordningen 1 kap. 9 §. 32 () replik: Man ska alltid undvika att vara för svepande. Det är en lärdom jag kommer att ha med mig från det här huset och från den här debatten. Låt oss konstatera att det här är en intressant diskussion. Den som talar om att det finns en absolut yttrandefrihet kommer ju genast att bli emotsagd. Det finns inte ett land som har en absolut yttrandefrihet, utan alla utvecklade demokratier har vissa gränser för yttrandefriheten. Man får inte direkt kränka eller förtala någon. Man får och det är en dyrköpt erfarenhet från de krig som vår världsdel har genomlevt inte heller hetsa mot enskilda grupper. Man kopplar samman hetsen med de brott som de grupperna har utsatts för. förs i samhället en diskussion om resultatet av den lagändring som några av oss gemensamt gjorde i början av mandatperioden, nämligen att homosexuella och bisexuella inkluderas i hetslagstiftningen. Det har visat sig att den lagen inte gäller för den som framför vissa hetsande inlägg i ett kyrkorum till exempel. förs i samhället en diskussion om ytterligare en inskränkning i yttrandefriheten, nämligen att man ska ha en trosfridsparagraf. Även om jag inte ska gå in på om det är samma personer som säger de här sakerna, precis som säger, så finns det en risk att vi hamnar i den något inkonsekventa situationen att man får hetsa i kyrkorummet, men man får inte tala illa om det som görs i kyrkorummet. Det skulle ju bli en ganska märklig situation. 33 () replik: Du får inte hetsa i kyrkorum heller. Det handlar om hur du uttrycker dig; så kallat hate speech är inte tillåtet i kyrkorum. Det är inte tillåtet någonstans enligt lagstiftningen. När man tog bort trosfridsparagrafen hänvisade man bland annat till hetslagstiftningen som fanns då och att den skulle skydda motsvarande grupper. vet vi att det kan finnas skillnader i tillämpningen av de olika grupperna i hanteringen. Det kanske inte har varit så aktuellt att utnyttja den när det gäller till exempel hets mot kristna, medan man utmärkt kan använda den när andra grupper utsätts för så kallat hate speechment. Det jag vänder mig emot är att man gör en sammankoppling på det här sättet. vill man inte begränsa yttrandefriheten, och den andra vill man plötsligt inskränka den. Den kopplingen tror jag inte finns. 34 () replik: Huruvida jag har missförstått resultatet av den dom som föll i det uppmärksammade eller inte får vi väl delvis lämna därhän. Det är inte vår sak att gå in i enskilda domar, men det konstateras att flera av oss däribland jag efter det har krävt att vi bör göra en utvärdering av om lagen har fått det syfte vi tänkte att den skulle få. Det skulle vara rimligt att se om det kanske inte var så att vi menade att uttalanden som att homosexuella är en cancersvulst på samhällskroppen faktiskt skulle vara att räkna som hets. Den här typen av debatt leder ofta till olika former av stickspår och intressanta diskussioner, och det ligger väl en rimlighet i det. Vi förde precis en diskussion om vem som hade fällt ett särskilt uttalande. Delvis är väl det här också ett stickspår, även om det är en intressant diskussion. Det understryker när han markerar att man inte ska uttrycka sig alltför svepande. Det jag försökte säga i mitt huvudanförande var att jag tror att i när vi kanske snarare karikerar varandra än pratar med varandra så finns det en vikt av att vi understryker dialogens värde. Det är ju trots allt dialogen och mötet mellan människor och chansen att få bryta sina åsikter i en öppen och fri debatt som är yttrandefrihetens viktigaste värde. Det är inte att man kan kränka andra människor. Vi kan också se i spåren av den debatt som har förts och de bilder som har publicerats i och på andra ställen att hatbrott riktade mot just muslimer har ökat i vår del av världen. De har funnits i en ökande grad i och också i . Där finns ett arbete som vi måste göra med att begränsa hetsen som vi behandlar yttrandefriheten. 35 () replik: Jag har i stort sett inte några stora invändningar mot vad säger här. I huvudinriktningen är vi överens. Jag skulle gärna uppmana att noggrannare läsa domen från . Den är intressant. Den skapar en intressant spänning mellan vad det är för regelverk vi lever i kontra svensk tryckfrihetslagstiftning och så vidare. Det är en oerhört intressant och spännande diskussion. Jag pekade också på detta i mitt huvudanförande problemet med den personliga integriteten. Det är en spännande och egentligen mycket svår materia att hantera framöver. Man måste hitta den rätta balansen till exempel mellan privatlivet och yttrandefriheten. Det gäller också religionsfriheten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Regional demokrati Föredrogs betänkande 2005/06:KU25 Regional demokrati. 36 (): Det här är ett betänkande som också kan ses mot bakgrund av den debatt som vi hade i kammaren när vi pratade om författningsfrågor. Vi är intresserade av att förnya vår svenska modell, vilket kammaren väl känner till, fru talman. Vi är intresserade av att utveckla inte ett flernivåstyre utan en flernivådemokrati. I det sammanhanget är regionerna en viktig del. Vi vill stärka det lokala självstyret med även ett regionalt självstyre, med tydlighet och möjlighet att på regional nivå besluta över frågor som man jobbar med. Vi ser också i det sammanhanget, fru talman, att regionerna är en oerhört viktig kraft om vi vill utveckla ekonomi. En fungerande regional tillväxtpolitik skulle kunna utvecklas om vi samlar ansvar för många av tillväxtåtgärderna och gör regionerna till kraftfulla aktörer för utveckling. Det gör det möjligt att ta vara på olikheterna i vårt land. Det gör det möjligt att stärkas utifrån de regionala förutsättningarna. talar man om att det finns en tillväxtens regionala logik en logik som vi vill ta fasta på. Vi ser, fru talman, att och alltjämt lever om än på lite nåder från den här kammaren. Det har blivit försöksverksamhet som har fortsatt med försöksverksamhet. Vi vill skapa kraftiga incitament för att främja bildandet av nya regioner, och vi vill ge dem som finns möjligheter och befogenheter inte bara när det gäller sjukvård utan också när det gäller näringslivspolitik. Det handlar om ansvar för infrastruktur, arbetsmarknadspolitik, kulturpolitik och så vidare. Det är områden som i många delar staten styr över. I takt med att regionaliseras är det självklart att länsstyrelsernas roll måste omdefinieras och renodlas som de statliga aktörer de är. Vårt grannland har arbetat för att kraftsamla regionalt med olika strukturer för att öppna dörrarna för tillväxt och möjligheter för utveckling i landet. Vi vill ta fasta på det också och pekar i vår reservation nr 1, den enda reservation som finns i det här betänkandet och som jag också vill yrka bifall till, på möjligheterna att utveckla regionala tillväxtkontor över hela landet som kan ta över en lång rad av dessa funktioner. och skulle kunna ha den möjligheten. De borde få överta de här tillväxtorienterade myndighetsuppgifterna som staten svarar för. Med en tydlig signal från den här kammaren skulle detta kunna förverkligas mycket tidigare än vad som har varit den gamla planen. Med det yrkar jag bifall till reservationen om regional demokrati och regional styrka för tillväxt i hela landet. 37 (): Som påpekade var det inte mer än sedan vi debatterade författningsfrågor i denna kammare. Då var frågan om regionalt självstyre uppe till debatt. Det känns lite som favorit i repris här. Vi har en utredning, , som är parlamentariskt sammansatt, och där har även parti en representant. Den har i uppdrag att se över struktur och uppgiftsfördelning inom samhällsorganisationen. Den har i en första etapp identifierat, belyst och övergripande analyserat samhällsförändringar som inverkar på uppgiftsfördelningen i relation mellan stat, kommun och landsting och även mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna. I den andra etappen har kommittén i uppdrag att analysera och bedöma om det behöver ske några förändringar i struktur eller uppgiftsfördelning. Utgångspunkten för kommittén är en välfärd på lika villkor och efter behov som styrs demokratiskt och är solidariskt skattefinansierad. Utredningen har två syften, nämligen att vi även ska kunna ha en gemensam välfärd och att förbättra medborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävande. arbetar för högtryck. Kommittén har till på sig. ska man vara färdig. Låt utredningen arbeta färdigt innan vi här i kammaren tar ställning till hur vi vill att organisationen ska vara på regional nivå! finns det, som också påpekade, försöksverksamheter med ändrad regional ansvarsfördelning i två regioner, och . Försöket ska pågå till och med utgången av 2010. När man har en utredning som tittar på uppgiftsfördelningen är det väl ganska rimligt att man låter försöken rulla på och tar de utvärderingar som har gjorts som en grund för det. Det innebär att utvecklingsansvaret på regional nivå lyfts från till ett regionalt självstyrelseorgan i länet. Försöken har ju utvärderats både av och av Statskontoret. I sina utvärderingar har de bland annat lyft fram vikten av att reformen ska få växa underifrån och anser att både regering och riksdag har visat öppenhet för just detta genom att olika möjligheter för regional organisation och samverkan tillåts prövas. Vissa remissinstanser, främst regionerna själva, har när förslaget om förlängningen remissbehandlades uttryckt att försöket borde permanentas, precis som har sagt här, och fortsätta utan tidsgräns. Men Ansvarskommitténs arbete var redan då i gång, och att föregripa en tillsatt utredning är inte det arbetssätt som brukar tillämpa. Även på bedrivs en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning där länsarbetsnämnden och inordnas i organisation. Dessa försök är också något som kan ligga till grund för kommitténs förslag. Det har också getts en möjlighet för samtliga län i landet att bilda kommunala samverkansorgan där alla kommuner i länet måste vara medlemmar och där landstingen också ges en möjlighet att vara med. Fördelen med den organisationen är ju att alla kommuner måste vara överens. Nackdelen, som jag ser det, är att det inte är ett direktvalt beslutande organ, vilket det är i och . Den regionala nivån har hamnat i fokus kanske främst genom EU-medlemskapet. Det lokala självstyret i har funnits och är väl etablerat. Den omstrukturering som diskuteras jämförs på sina håll med Axel omstrukturering . Men beslut och verksamhet är mer komplexa . Vi lever också i en värld där människor och tjänster är mer rörliga än på tid. Därför ställs det högre krav på tydliga roller och tydliga gränser för den offentliga verksamheten. Men som socialdemokrater håller vi också på att det ska vara likvärdiga förutsättningar för att få ta del av vårt välfärdssystem oavsett var du bor. Likvärdighet är också ett ord som kan vara svårt att definiera, och det ligger också inom uppdrag att försöka identifiera vad man menar med likvärdigt. är en enhetsstat med långtgående kommunalt självstyre, beskattningsrätt på tre nivåer och ett starkt nationellt ansvar för medborgarnas rätt till likvärdig välfärd. Uppgifterna fördelas mellan de olika nivåerna, och är ytterst ansvarig. Det är ett gemensamt sammanhållet ansvar. Låt oss avvakta vad kommer fram till och därefter fatta beslut om hur gemensamma ansvarsåtaganden ska organiseras på , regional och nationell nivå, eller kanske på ett annat sätt som kommittén föreslår, och därefter se till att ansvar, befogenheter, beskattningsrätt och resurser följs åt. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner med hänvisning främst till arbete. 38 () replik: Jag ska inte göra den här debatten onödigt lång, men med anledning av inlägg vill jag ändå väcka frågan: Varför vänta till 2010 på att göra en tydlig struktur som ger möjligheter för fler jobb i landet? Vi behöver få en ordning där vi kan kraftsamla för tillväxt och nya jobb. Om vi har det i fokus, varför då låta och vänta till 2010 på att få de här tillväxtfaktorerna inom sitt hägn? Genom att göra som vi föreslår i reservationen till det här betänkandet skulle man nu kunna kraftsamla där till gagn för hela landet i stället för att fortsätta med flernivåstyre och flernivådemokrati, fru talman. 39 () replik: Jag tycker att tar upp två olika aspekter på detta, dels att tillföra de regioner som finns inom försöksverksamheten fler uppgifter, dels i ett andra andetag att man ska permanenta försöksverksamheterna . Det har ju diskuterats om man ska tillföra fler uppgifter, men när vi hade debatten om att förlänga beslöt vi ju här i kammaren att man ska fortsätta med den omfattning man har . Man plockade bort något när det gällde kulturbidrag och förlängde inte det i den ena regionen. Att vi skulle fatta beslut i kammaren om att permanenta när en utredning jobbar med precis de här frågorna, tycker jag skulle vara en väldigt märklig ordning. Jag tycker att det är bra att vi väntar in detta. Vi tittar också på försöken med en samverkan och hur man jobbar med det och lägger också det till grund. Det kommer säker fler utvärderingar, och har framför allt ett medborgarperspektiv på detta. Man åker runt väldigt mycket i landet och får synpunkter på hur ska organiseras. 40 () replik: Även om jag skulle önska det finns det naturligtvis inte möjlighet för kammaren att fatta beslut om att permanenta. Däremot kan man ge en tydlig signal och en tydlig signal till regeringen att låta och få möjlighet att överta de tillväxtorienterade myndighetsuppgifterna i stället för att som sist plocka bort möjligheter. På det sättet kan man komma ur startblocken. Vi behöver fler jobb och bättre fart på ekonomin, inte färre jobb och en långsammare utveckling. Det handlar om att inte gömma sig bakom och vänta till 2010 innan man gör något som borde göras , nämligen stärka flernivådemokratin, stärka regionerna, ge en tydlig sådan signal och göra det möjligt att tidigare stärka just och . 41 () replik: Jag tror också att vi har behov av starka regioner. Det är vi nog inte oense om. Vilka uppgifter som ska ligga inom de regionala områdena är ju sådant som tittar på . Man har ju som uppgift att titta på vilken relation regeringen och myndigheterna ska ha och kanske på hur det ska vara strukturerat rent geografiskt. Vi har myndighetsuppgifter som skiljer sig väldigt där länsuppdelningarna inte stämmer med myndighetsstrukturen. Det är också arbetsuppgifter som man tittar på . De uppgifter som säger att vi ska fatta beslut om ligger under . Jag tycker att det är fullt rimligt att kommittén får arbeta färdigt. 42 (): Det här blir nästan tredje gången gillt. Vi instämmer alla och påminner oss den debatt vi hade då vi också på något sätt avslog en mängd motioner med hänvisning till och pågående arbete. Jag är inte originellare än att jag instämmer och säger samma sak som och . Det går säkert inte att hitta några andra argument. talare kanske kan hitta dem. Jag vill, fru talman, också instämma i utskottets betänkande och förslag till beslut i de frågorna eller icke-beslut, kanske man ska säga. är alltså viktig i det här sammanhanget. Den har i sin andra etapp uppdraget att analysera och bedöma struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan stat, landsting och kommun. Säkert är det något som behöver förändras. Men det är ju inte alltid så att lösningen på alla problem är en omorganisation. Kommittén har ju också mest presenterat förslag till regionala indelningar, vilket har väckt intresse och ibland förstämning. Förslagen innebär att man har indelat efter folkmängd eller efter kvadratmeter. Det stöter alltid på viss patrull när man kommer med sådana förslag. Det visar tydligt hur svårt det är att finna en optimal indelning av vårt land som kanske på ett bättre sätt än dagens gamla län motsvarar medborgarnas krav på hälso- och sjukvård och fortsatt regional utveckling. Det är viktigt. Genom att statsrådet också har gett besked om att vi kanske får mer statlig styrning av viss specialistsjukvård kanske vi i vissa frågor går i motsatt riktning, alltså från regional till statlig nivå. Jag säger inte att det ena är fel och det andra rätt. Det finns också de utanför oss i som säger att är ett land men också en region. Vad är en region och hur ska vi dela in vårt land? Det är intressant också ur Folkpartisynpunkt det som sker i län och i . Den försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning som pågår på är också intressant. arbetar ju med en gränskommunutredning. Allt detta följer med intresse, och avvaktar snällt. vill betona vikten av att medborgarna har ett reellt inflytande på den regionala nivån. Vi har och är för folkvalda regionala organ. Endast genom att man bygger på direktvalsmetoden får dessa organ förtroende och blir tydliga och beslutsmässiga. Medborgarna kan också utkräva ansvar genom allmänna val. Därför har vi i stött förslaget om förlängd försöksverksamhet och accepterar att vi avslår motionerna tills vidare med hänvisning till den pågående försöksverksamheten. Det har också med hänvisning till försöksverksamheten i föreslagits från sida att man skulle ge ett tilläggsdirektiv så att man även skulle studera frågor om gränsöverskridande regioner, till exempel . Vi lever, som sagt, i en väldigt föränderlig värld. Visst fattar vi en del beslut här i som kanske skulle kunna fattas på något annat ställe. Därför blir det nödvändigt att göra översyner av beslutsprocesserna. Vilka beslut ska fattas på statlig nivå och vilka ska fattas på regional nivå? är ett vidsträckt land och både tättbefolkat och glesbefolkat. Det måste vi ta hänsyn till. Bland andra har i en motion talat om att vi långt ifrån fattar beslut på rätt nivå. har en stor uppgift i detta arbete. Vi i ser med spänning fram emot framtidsinriktade förslag. vill jag för räkning och i avvaktan på att framtidsdimman ska lätta yrka bifall till utskottets förslag i betänkande nr 25 Regional demokrati. 43 Tredje vice talman (): Intresset för regional samverkan och formerna för det har ökat. Det tror jag inte minst beror på att vi ser behovet av en mer effektiv samverkan på en regional nivå. Vi ser att avsaknaden av ett regionalt beslutsorgan här i har lett till att regionen har haft svårt att samla sig och att regionen har saknat verktyg för att skapa förutsättningar för en positiv utveckling på till exempel infrastrukturens område för att skapa förutsättningar för fler jobb. Subsidiaritetsprincipen ska enligt uppfattning vara central i arbetet för en relevant maktdelning mellan olika nivåer i samhället. Det en gemenskap kan sköta på ett ändamålsenligt sätt ska den också få sköta. Överordnade gemenskaper ska ha skyldighet att stödja där så behövs. Stödet måste respektera enskilda människors rättigheter och gemenskapernas eget kompetensområde. Det är den här principen som gör att vi kristdemokrater vill ge mer makt åt familjer och enskilda till exempel när det gäller att kunna välja barnomsorg. Subsidiaritetsprincipen säger oss också att vi på till exempel miljöpolitikens område måste fatta gemensamma beslut på EU-nivå.