prot · GT0976 · 2006-02-21 00:00:00 — Det finns ju olika spelformer, och jag hängav mig inte på något sätt åt en lovsång till pokerspelet. Tvärtom beklagar jag att det har blivit den utveckling det har blivit. Men vi måste ändå beakta att det finns de som har glädje av spel över huvud taget. Det var det jag var inne på. Sedan finns det ett spel som enligt är lite extra bekymmersamt. Det är faktiskt ett så, tycker man, harmlöst spel som Bingolotto, beroende på att när det sänds i tv vinner alla. Det finns över huvud taget ingen som förlorar i de programmen. Det är rätt intressant, och det är något att notera. Ja, vi har en spelmarknad som väller in. Men den spelmarknad som väller in kan ju inte mötas med ännu tuffare reklam, ännu mer reklam med högre vinstchanser och liknande. Där tror jag faktiskt att vi är helt eniga. är jag bekymrad. Jag var inne i går eller förrgår tror jag att det var på . Där ser jag att det är så att du får eller att du får en trisslott om du vill börja. Jag tycker att den sortens marknadsföring som princip, även om inte är så mycket i sig, faktiskt är förkastlig. Man ska få pengar för att börja spela och se om det här fungerar. Det är möjligt att det kommer något om detta i motionsform, eller ännu hellre i en proposition , efter valet, att vi kan införa något slags generell åldersgräns med undantag i stället för den nuvarande situationen. 45 Statsrådet (): Ser till att jag är kvar efter valet så lovar jag att det ska bli proposition om åldergränser. Det kan vi vara överens om. Det kanske inte var riktigt det menade. Det kan vi ta en annan debatt om sedan. Jag tänkte säga att det här med gratislotterier har vi väl alla råkat ut för i någon form. Jag delar syn. Jag tycker att det är ett gränsfall i fråga om marknadsföring. Gratislotterier faller ju utanför lotterilagen. Vi har väl alla fått sådana här kuvert där man vinner på alla tre lotterna. Det är dock inte som står bakom det, utan det kan vara vilket företag som helst. Men det fordrar någon form av insats och så vidare, vilket leder till att man hamnar i en bokklubb eller vad det är. Där tycker jag att man kan ha verkliga dubier över hur det fungerar. Sedan tror jag att man ska nämna en sak som jag inte håller med om, och jag vet inte riktigt hur han menar heller. Jag tror att det är få som har drabbats av spelberoende när de har spelat Bingolotto, om man säger så. Jag har själv spelat Bingolotto inte för att jag är speciellt spelintresserad utan för att jag har gynnat den lokala fotbollsklubben och så vidare. Det tar ju innan man kan köpa en ny lott, och då hinner man återhämta sig efter det spelscenario som varit. Det finns andra saker som är väldigt mycket mer bekymmersamma. Sedan finns det problem också med . Det gäller hur man möter den här konkurrensen. Man kan bara se vad som tornar upp sig inför kommande , hur man spelar på det här, hur man går ut och ger återbäring i vinst med höga procenttal. Där blir med sina regler utkonkurrerade, och andra tar över. Det är klart att det där är ett bekymmer. Vi får en marknad som är oreglerad som tar över. De reglerade marknaderna, som vi är bekymrade över, tappar andelar. Det är en del av den huvudproblematik som vi också måste hantera framöver. Jag ska göra vad jag kan på den punkten och kommer också att återkomma när remissinstanserna sagt sitt gällande hur vi vill leda det här arbetet vidare för att få en bättre spelsituation i . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:243 om dyslektiska barn 46 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att snabbt och energiskt hjälpa de dyslektiska barnen samt vilka åtgärder jag tänker vidta för att garantera föräldraföreningens möjlighet att vidareutveckla sin verksamhet med mera. Låt mig inledningsvis slå fast att alla elever ska ha lika tillgång till utbildning och att utbildningen ska vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Så står det i skollagen, och detta är en viktig princip för den socialdemokratiska regeringen. För att leva upp till denna princip behöver en del elever mer stöd än andra. I detta sammanhang har statsbidraget till personalförstärkning i skola och fritidshem som infördes varit mycket framgångsrikt. anställs ca 15 000 lärare och andra specialister. Att personaltätheten ökar i skolan är särskilt viktigt för elever i behov av särskilt stöd. Detta avspeglas också tydligt i kommunernas prioritering. Sedan bidraget infördes har antalet lärare i specialpedagogik ökat i . frågar vad jag tänker göra för barn med dyslexi. Jag är glad att jag får just den frågan. som skolminister har jag aktivt arbetat för att förbättra situationen för dessa elever. Utöver åtskilliga, redan vidtagna, åtgärder vill jag nämna tre insatser som regeringen har vidtagit och som alla syftar till att stärka elevernas läs- och skrivutveckling. Den första insatsen rör lärarkompetensen som är av särskild vikt när det gäller elevernas språk-, läs- och skrivutveckling och för att tidigt kunna upptäcka och åtgärda särskilda behov, till exempel läs- och skrivsvårigheter, dyslexi. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att i samverkan med och berörda lärarutbildningar utforma ett utbud av utbildningar. Kommunerna ska också stödjas så att de kan erbjuda kompetensutveckling för så många lärare som möjligt som undervisar i de lägre åldrarna. Myndigheten för skolutveckling får för disponera för att täcka utgifter som är förenade med uppdraget. Den andra insatsen som jag vill nämna är att regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att bygga upp och bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Målen för centrumet är att bidra till höjd kompetens hos lärare i förskola och skola, främja kontakterna mellan forskningen och skolan samt främja intresse och motivation för läsning och skrivning hos barn och ungdomar i förskola och skola. Ett särskilt mål för centrumet är att ta fram och sprida goda exempel och erfarenheter när det gäller undervisning av elever med läs- och skrivsvårigheter, dyslexi. Myndigheten ska i årsredovisningen för redovisa uppnådda resultat samt en utvärdering av arbetet. Den tredje insatsen är att regeringen har gett i uppdrag att erbjuda läromedelsförlag på marknaden ekonomiskt stöd i syfte att utveckla och producera läromedel, kurs- och skönlitteratur i Daisyformat Digital audio-based information system speciellt anpassade för barn, ungdomar och vuxna med läs- och skrivsvårigheter, dyslexi eller synskada. Uppdraget ska redovisas . frågar också om bidrag från till genom ett särskilt organisationsbidrag. Jag hänvisar i denna fråga till de svar som socialminister gav på fråga om föräldrastöd till dyslektiska barn och om stöd till . 47 (): Tack, skolministern! Det är glädjande att skolministern fick frågan, och det är glädjande att jag fick svaret. Det är nämligen väldigt mycket som är intressant i det här svaret. Ändå kan jag inte säga att jag är vare sig stolt eller nöjd. Om denna förening, som hjälper barnen och som har producerat så många intressanta läromedel, slutar agera har hela skolsystemet i upplevt en stor förlust. Det är väldigt intressant med kommande projekt, åtgärder som ska ge resultat 2008 och så vidare, men förlusten sker nu! Det finns också någonting mycket negativt i sättet att skaka av sig ansvaret för detta från olika statsråd. Det gäller vårt system av relationer mellan myndigheter å ena sidan och det civila samhället å den andra. Min övertygelse är att den starkaste skapande kraften i en demokrati kommer från frivilliga insatser, från eldsjälar, från människor som satsar enormt mycket energi och tid på att lösa ett svårt problem i vardagen. Vi i hänvisar alla dessa grupper till ett bidragssystem som är osäkert. Man vet aldrig vad man får året därpå. Man vet aldrig om man kan överleva. Man har aldrig en kontinuitet i arbetet. Dessutom är detta system byggt på ett enligt min uppfattning destruktivt sätt att räkna i mängd. Om en förening inte har representanter i jag vet inte hur många län döms denna förening till döden. Jag tycker att det nu är dags jag har till och med skrivit en motion om det att börja titta på innehållet i det arbete som det civila samhället presterar, inte på antalet medlemmar eller på geografisk spridning. Det är inte det som är viktigt. Här kan statsrådet mycket väl samarbeta med de andra statsråden för att snabbt förändra den här situationen. Vad som händer med är inte alls ovanligt. Det är mycket vanligt. Jag har sett så många vackra initiativ, i kvinnoorganisationer eller i invandrarföreningar, strypas av de här fyrkantiga sätten att behandla det civila samhället. Det finns ingenting som hjälper skolan så mycket som föräldrarnas engagemang. Vill ni mörda det, gör det! Men då har ni tagit på er ett stort ansvar. 48 (): Jag ville också gärna vara med i den här diskussionen om dyslektiska barn. Först kan jag väl säga till att jag inte tror att skolorna är passiva. Däremot behövs det mer kunskap bland personalen. Därför tycker jag att det är väldigt bra att skolministern nu vill driva på i lärarutbildningen och även ha kompetensutveckling för dem som redan är i skolan. Här säger ministern att detta gäller dem som undervisar barn i de lägre åldrarna. Först och främst är det viktigt att denna utbildning och kompetensutveckling kommer snabbt, men den måste gälla samtliga lärare. Det är inte bara bland barn i de lägre åldrarna dessa problem finns. Dyslexin försvinner inte för att barnen har lärt sig att läsa. Det blir ju mer och mer fakta i läroböckerna från det att man börjar fyran. Det är en otrolig skillnad mellan trean och fyran, som ministern säkert känner till. Det handlar om att man ska kunna förstå, läsa och ta till sig dessa fakta. Texten blir svår, du ska förstå den, och så har du problem att ta till dig den. Då är det viktigt att man vet hur man gör. Det måste alla lärare känna till. Det kan behövas att man läser in på band. Därför är det väldigt bra med de pengar till som ska komma. Det är som sagt bra även för de synskadade. Det är viktigt att lärare och föräldrar vet att det kan hjälpa att skriva stödord i marginalen i boken naturligtvis under förutsättning att man får behålla läroboken, vilket ju inte är så vanligt. Det är jätteviktigt att veta att man måste jobba tillsammans, kanske att man jobbar med eleverna på fritis och att föräldrarna jobbar med eleverna. Det är oerhört viktigt att även föräldrarna är involverade. Från sida har vi uppmärksammat detta i våra motioner. Vi har en budget på 1,2 miljarder just för att hjälpa elever som har behov av hjälp på grund av att de är dyslektiker. Skolministern talar i sitt svar om att utbildningen ska vara likvärdig. Jag fastnar och studsar till lite grann varje gång jag hör Socialdemokraterna prata om detta med likvärdig. Det kan tolkas som att det ska vara lika. tänker jag att det kanske är därför vi ser problemet med alla som lämnar skolan utan att ha godkända kunskaper: Man har inte fått injektionen att man verkligen måste individualisera, för Socialdemokraterna pratar bara om det likvärdiga. Alla elever stöps i samma form och ska gå i utan att man har sagt att det är kunskapsmålen som gäller för när de ska sluta. Det är därför vi i alliansen pratar så oerhört mycket om kunskapsmålen. Där kommer dyslektikerna i kläm därför att de inte får den hjälp de behöver. har dock skrivit ned och gett väldigt många goda råd. Jag träffade av en händelse i går en kille som är och dyslektiker. Jag visste det inte förut; han bara lyfte fram det till mig självmant. Jag hade ingen aning om att jag ens skulle komma att delta i dagens debatt. Han berättade om material som han hade fått från föreningen. Han visade det för sin mamma, som är elevassistent och som genast tog det med sig till skolan. När hon sedan kom hem frågade han: Vad hände? Alla ville läsa det, blev svaret. Jag fick inte ta hem det på en gång. Lärarna kände att här finns någonting som man kan jobba med. Den här föreningen känner ju till hur deras barn mår. Det är alltså oerhört viktigt att de får fortsätta att jobba. De kan lära lärarna. Jag har själv varit lärare och jobbat med dyslektiska barn. Jag hade en kille som jag testade om han var dyslektiker eller inte. När han läste ordet fallskärm läste han fläskkräm. Det kan inte båda gott för framtiden om man inte får hjälp . 49 Statsrådet (): Jag ska försöka fatta mig kort. När det gäller dyslexi är det mycket riktigt som säger: Det måste naturligtvis ges hjälp och stöd under hela skolgången eftersom behoven ser annorlunda ut. Jag förstår tyvärr inte diskussionen kring ordet likvärdig. Det är ju precis tvärtom: Likvärdig betyder jämlik i den meningen att man ska ha den hjälp och det stöd man behöver. Eftersom barn har olika förutsättningar innebär det att man måste se till att fördela resurserna olika för att ge lika möjligheter. Här går ju skiljelinjen mellan socialdemokratisk skolpolitik och borgerlig skolpolitik. Där pratar man ofta om ett skolpengssystem på nationellt plan, där det naturligtvis med nödvändighet måste vara lika. Det är precis den likriktningen vi inte vill ha. Det är behovet som ska styra. Att jag pratar om kompetensutveckling i tidiga årskurser beror naturligtvis på att vi ska ha tidig upptäckt. Inget barn ska behöva gå med kunskapsluckor och all den vånda det betyder ända upp till fyran, femman eller sexan. Man ska upptäcka detta tidigt och sätta in stödåtgärder tidigt, och dessa ska följa med under hela skolgången. Det tycker jag är väldigt viktigt. För att det ska vara möjligt måste vi naturligtvis finansiera skolan på ett sådant sätt att det finns gott om resurser så att den hjälpen och det stödet kan sättas in. nämnde alliansens skolpolitik. Jag har gått igenom vad det är för skolpolitik man vill driva. Det är oerhört oroväckande när man läser i ert gemensamma dokument att ni inte är överens om finansieringen av den svenska skolan. Om ni inte är överens om finansieringen och det också sätts i ljuset av att ni har stora ambitioner om skattesänkningar skulle jag som förälder vara oerhört orolig över vilken skola vi skulle få om olyckan skulle vara framme och vi får en borgerlig regering. Ni är över huvud taget inte överens om finansieringen av skolan men överens om att skatterna ska sänkas med 250 miljarder totalt sett. När det gäller enskilda föreningar har jag redan lämnat svar. Det kan låta formalistiskt, men som statsråd har jag den djupaste respekt för grundlag. Där står det tydligt att vi som statsråd ska avhålla oss från att kommentera eller lägga oss i enskilda fall, för den delen också i myndighetsutövning. Utöver det hänvisar jag till statsrådet som vid flertalet tillfällen har lämnat svar här i kammaren för regeringens räkning. 50 (): Nej, det ska inte bli ministerstyre i , men jag hyser inte någon tvekan om att ett statsråd kan ta vissa initiativ, till exempel hitta skapande lösningar för att en viktig verksamhet inte ska försvinna. Jag tycker över huvud taget att det är lite trist att man nu börjar polemisera från de olika sidorna och blocken när det gäller en viktig verksamhet som kommer nedifrån samhället och som behöver kunna utvecklas. Det har till exempel skapats en myndighet för flexibelt lärande. Den är till just för den sortens spridning av kunskap som skulle kunna fungera perfekt om myndigheten skulle samarbeta med föreningen och sprida den kunskap som finns i föreningen till alla lärare i hela landet. Systemen finns men också de täta skiljeväggarna mellan olika delar av samhället som gör att systemen ibland går i tomme. När det finns skapande kraft, bra studiematerial och positiva erfarenheter bör staten, kommunen eller departementet kunna köpa den kunskapen från det civila samhället. Det finns ingenting som hindrar det, enligt vad jag vet. Men det är inte så vanligt, och då gör man inte det. Det är inte bra i en demokrati med denna ständiga försvagning av det civila samhället som jag har kunnat bevittna . 51 (): Likvärdig det är bra att skolministern talar om vad han menar med det, och tydligt och bra. Jag hoppas att det skrivs ut tydligare och bättre också i era handlingar. Skolan måste ju anpassas efter varje individ. Dyslektiker kan behöva föreläsning, medan andra elever klarar att läsa in texten själv. Därför: Ta till vara de kunskaper som har! Låt den leva vidare! Ge den möjligheter att sprida sina kunskaper! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM48 Kommissionens årliga framstegsrapport (2006)30 tillnäringsutskottet 13 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 14 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2005/06:RRS15 till kulturutskottet Redogörelser /06:RRS11 till finansutskottet /06:RRS17 till utbildningsutskottet /06:RRS18 till näringsutskottet 15 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:SoU11 och SoU12 betänkanden /06:LU16 och LU17 betänkanden /06:FöU4 och FöU5 betänkanden /06:UbU3, UbU6 och UbU9 Anmäldes och bordlades Motion med anledning av skr. 2005/06:91 Anställningsvillkor i bemanningsföretag 2005/06:A1 av m.fl. (kd) betänkanden /06:KU14 Tryck- och yttrandefrihetsfrågor, m.m. 2005/06:KU25 Regional demokrati betänkande 2005/06:JuU12 Hemlig teleavlyssning, m.m. betänkande 2005/06:AU4 Elektronisk informationsöverföring hos arbetslöshetskassorna och inom betänkande 2005/06:BoU7 Plan- och byggfrågor 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:265 av () till statsrådet mötesplatser /06:266 av () till justitieminister 2005/06:267 av Per () till statsrådet och expertpanelen 2005/06:268 av () till utrikesminister i /06:269 av () till statsrådet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1045 av ()till socialminister bedömning av LSS för barn 2005/06:1046 av ()till statsrådet för skärgårdsbor 2005/06:1047 av ()till statsrådet till trillingföräldrar 2005/06:1048 av ()till socialminister kvinnor 2005/06:1049 av (-)till statsrådet diskriminering av funktionshindrade kvinnor 2005/06:1050 av ()till statsrådet betydelse för friskvård och rehabilitering 2005/06:1051 av ()till statsrådet uppdrag och sjukskrivning 2005/06:1052 av ()till justitieminister av kulturföremål 2005/06:1053 av (-)till justitieminister skydd vid frisläppande av våldsmän 2005/06:1054 av ()till justitieminister över Internet 2005/06:1055 av ()till justitieminister 2005/06:1056 av ()till utrikesminister i /06:1057 av ()till statsrådet 2005/06:1058 av ()till statsrådet vid trängselskatt 2005/06:1059 av ()till utrikesminister till 2005/06:1060 av ()till utbildnings- och kulturminister av kulturföremål 2005/06:1061 av ()till statsrådet myndigheters ansvar att förebygga diskriminering 2005/06:1062 av ()till utbildnings- och kulturminister språkförståelse /06:1063 av ()till socialminister till handikappade kvinnor 2005/06:1064 av ()till statsrådet och deltid 2005/06:1065 av ()till finansminister skatter 2005/06:1066 av ()till statsrådet konsekvenser för som region 2005/06:1067 av ()till statsrådet regler för övergångsanställningar Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.