prot · GU0929 · 2006-11-29 00:00:00 — Det är i stället järnvägen som är flaskhalsen. Det råder stor kapacitetsbrist på järnvägen i . Jag tror att vi alla här i kammaren är överens om att det är bra att gods i så stor utsträckning som möjligt går på järnväg från våra hamnar. Men då måste också system med järnvägar, vägar och kombiterminaler byggas upp där varje trafikslag effektiviserar sin del maximalt. Om ingenting görs mot flaskhalsar och kapacitetsbrist blir resultatet att godset inte tas in sjövägen utan lastas om på kontinenten och går på lastbil. Det är inte bra för miljön, det är inte bra för svensk ekonomi och det är inte bra för vår utrikeshandel. Med vägarna i är det samma sak. Det är flaskhalsar och kapacitetsbrist. Ett stort antal trafikinfarkter har drabbat . Det finns tre älvförbindelser. Alla är märkta av tidens tand, ibland är de rent av farliga, alltså säkerhetsrisker. En av dem, , måste dessutom skrotas . Många av våra stora företag ligger på , och människor är helt beroende av att kunna ta sig fram och tillbaka över älven. har uttryckt stora farhågor för näringsliv och dess möjligheter att hävda sig om ingenting görs åt trafiksituationen i . Dekaler med texten En ny älvförbindelse nu sätter många upp på sina bilar, och jag håller helt med. Det är ett krav som måste ställas och ett krav som måste bli tillgodosett. Sammanfattningsvis: infrastruktur är otillräckligt utbyggd. Det hämmar näringslivets möjligheter. Den allvarligaste kapacitetsbristen finns i . Jag stöder helt det tidigare framförde om önskemålet om en förhandlingsman för så att de infrastruktursatsningar som vi alla vet är nödvändiga för och ekonomi blir av. I detta anförande instämde Finn , , , , , , , och (alla m), (), () och (). 30 () replik: Jag instämmer i väldigt mycket av det som vi just har hört. Det är förvånande att det finns moderater, bland annat i , som försöker hindra tillväxten i hela genom att stoppa planerna med en utbyggd västra stambana. Att godset behöver öka och att vi behöver flera spår på Västra stambanan verkar vi vara överens om. Att vi ska ha en ökad tillgänglighet och minska tröskeleffekterna i hamn för godsets skull verkar vi också vara överens om samt att vi borde ha flera pendlare, inte färre. blir effekten tyvärr den, just för att stambanan inte får byggas ut på grund av att i har stoppat den här utvecklingen trots att det finns medel avsatta. På grund av att de stoppar detta får vi som behöver Västra stambanan så mycket i hela vänta. Det finns pendlare som börjat ta bilen i stället. Det finns också företag som väljer att redan nu skicka sitt gods på väg i stället för på järnväg. Hur tänker du lösa det? 31 () replik: Det här ska vi lösa. Jag är klar över att det finns en och annan person som inte håller med om den spårdragning som är föreslagen när det gäller . Men med en förhandlingsman, som kan ta med flera delar av infrastruktursatsningar i ett paket, kan vi lösa situationen. Jag är fullständigt övertygad om att vi kommer att lösa det, och det är vår inriktning, för merparten av alla boende i menar att detta är nödvändigt att lösa mycket snart. 32 () replik: Jag har inget emot att det förhandlas. får gärna tillsätta en förhandlingsman. Men i fanns det redan planer. erbjöd extra bullerskydd. I alla andra områden vid Västra stambanan har vi lärt oss att leva med järnvägen och se den som en tillgång, inte som ett hinder. Men vad gjorde i ? De satte stopp för alltihop, och har de skrinlagt planerna och det försenar. Jag ser en fara i att man börjar omförhandla planer som redan finns. Detta kommer att försena planerna ytterligare. 33 () replik: Det kan inte vara särskilt unikt att man är lite oense i olika kommuner om hur man ska dra järnväg, bygga stationer och så vidare. Sådant förekommer i hela landet. Den enda möjliga lösningen är att vi talar med varandra och att vi diskuterar vad som är det bästa för hela regionen. Det måste in i ett paket. Det är inte fråga om att omförhandla spårdragningar, utan det handlar om att diskutera och se till att komma framåt på den väg som ligger. 34 () replik: Jag vill understryka det sade i sitt anförande och poängtera att detta inte är någon lokalpolitisk fråga utan en fråga för hela ekonomi. största hamn ligger på ön . Vi har tre älvförbindelser i , och det är faktiskt så illa att alla tre håller på att rasa. Tingstadstunneln håller på att mista sitt landfäste och sjunka ned i den göteborgska leran. får man stänga av då och då för att gå igenom bärigheten. Det har varit brott på bärande delar i konstruktionen. När det gäller är det så illa att alla de vertikala hängkablarna är rostiga, och dem måste man titta på både . Jag hoppas innerligt att detta med OPS kan vara någonting som gör att hela inte behöver stanna utan att vi kan få den fjärde älvförbindelse som vi måste ha i regionen. Jag ställer mig helt bakom det som tog upp om en förhandlingsman. 35 () replik: Det var knappast någon fråga utan mer ett instämmande och ett förklarande av hur illa det är ställt med de tre älvförbindelserna i . Jag håller fullständigt med om detta. Vi kan inte leva med de säkerhetsrisker som vi har i . Visste folk hur oerhört farligt det är att åka på dessa broar och i tunneln skulle de bli skräckslagna. Vi har dessutom problem av regn. Vi ligger två från nivån när vi måste stänga Tingstadstunneln. Vi måste ha en fjärde, eller tredje, älvförbindelse . Jag räknar nästan ut eftersom den är skrotningsfärdig. Vi måste ha en fjärde älvförbindelse . 36 (): Vad är det som händer i utbildningspolitiken ? Är det som sker modernt, framtidsinriktat och offensivt? Var någonstans söker man sina förebilder? Vi hör debattinlägg från olika ministrar som kommenterar vardagens händelser i tidningarna. Det talas om skoluniformer. Man kommenterar pojk- och flickklasser i positiva ordalag. Man vill att skolk noteras i betygen och vill ha hårdare bestraffningar av elever. Vad är allmänt tyckande av allt detta kommenterande och vad är sådant som kommer att bli förslag? Det är frågan . Det skapar förvirring och oro, och det skapar särskilt stor oro bland personal i skolan som jobbar hårt för att utveckla sina metoder och sin pedagogik. Försök att hitta förhållningssätt som bygger på en relation till eleverna, att helt enkelt utveckla en modern, fungerande undervisning som har med framtiden att göra! Ministerdebatterandet med lite allmänt tyckande kombineras med skarpa förslag om nedskärningar i komvux. Man vill ta bort rekryteringsstödet för vuxenstudier, stoppa gymnasiereformen och göra neddragningar på de yrkesinriktade programmen. Fram växer bilden av en utbildningspolitik som söker sin näring . Att minska på vuxenstudierna i när det livslånga lärandet är kopplat till det framtida näringslivets konkurrenskraft är mycket negativt. Att nedgradera yrkesinriktade program är att gå baklänges in i en värld som på alla områden kräver bredare kunskaper och flexibilitet. Det som sker på utbildningsområdet är inte offensivt. Det är inte framtidsinriktat för . Att efter den stora kunskapslyftssatsning som banade väg för ett nytt tänkande när det gäller vuxnas lärande betrakta den nedmontering som ska inledas tycker jag är tragiskt. Det är inte roligt att möta studerande på komvux i min hemkommun som funderar på att avbryta sina studier eller att diskutera med lärare som ser risken för ett smalare ämnesutbud inom vuxenutbildningen. Det här är saker som flyttar tillbaka positionerna. Jag tycker att vi ska försöka flytta fram positionerna och inse vad det är för typ av samhälle vi lever i. Vi ska se skolan som en mötesplats, fördjupa pedagogiken, utveckla uppföljningen av eleverna och betona den viktiga roll som skolledning, lärare, övrig personal, elever och föräldrar har tillsammans och inte söka våra förebilder och framtidsförslag i som har varit. Det finns bra exempel på skolor som är framtidsinriktade på exempelvis gymnasieskolan. Hushagsskolan i är ett sådant exempel. Jag rekommenderar ett studiebesök där. De har jobbat enligt den förra regeringens gymnasiereform och visat att den fungerar i praktiken. I detta anförande instämde , , , , , , , , , , , , , , , , Per , och (alla s). 37 () replik: Socialdemokraterna har dominerat och bestämt över skolpolitiken och i praktiken . Jag undrar när en debatt ska börja inom socialdemokratin. Socialdemokraterna har ett kommunalråd i som har gått ut och sagt att det nu börjar bli dags för tidigare utvärderingar och nationella prov i årskurs 3. Han har också anmärkt på att inte har kritiserat hans egen kommun tillräckligt mycket för att man inte når målen. Jag tror att en framtidsdebatt kommer att börja även inom socialdemokratin, men jag skulle ändå vilja ställa en fråga till . Det intressanta maktinnehav vore väl att ni analyserade vilka fel ni har gjort som har lett till att var tionde grundskoleelev inte har behörighet till gymnasieskolan, att av en årskull 20-åringar har klarat gymnasiets mål och så vidare. Någon form av historisk analys och omprövning vore rätt klädsam tycker jag. 38 () replik: Jag vet inte om har någon stor erfarenhet av att sitta med och diskutera med lärare och rektorer om hur man höjer resultatet på en skola. Jag har varit med om sådana saker. Det skedde en höjning från till , till och till genom ett genomarbetat och planerat arbete. Det handlar om en praktisk hantering i vardagen. Det går bra att stå i och tala i stora ordalag om sådana här frågor, men det här ska ske ute på skolor, ute på arbetsplatser och i vardagens verklighet. Jag har varit kommunalråd . Jag vet precis hur det här kan fungera i många stycken och tycker att det är viktigare att betona vardagsarbetet. Det konkreta utvecklingsarbetet betyder mer än enskilda debattinlägg i eller någon sorts uppmaningar om självrannsakan. Vad vill ni mer än att komma med allmänna ordalag, tyckanden och lösryckta citat i den allmänna debatten plus att göra de nedskärningar som ni nu presenterar på bland annat komvux område? 39 () replik: Jag konstaterar att inte med ett ord kommenterar vilken analys han vill göra av historien som har lett till sämre resultat i skolan. Jag har pratat med många lärare, både innan jag kom in i och därefter. Jag vet att man efterfrågar satsningar på speciallärare, satsningar på lärarfortbildning, hjälp med utvärdering, nationella prov och mer befogenheter att ingripa när det är bristande arbetsro och mobbning. Man vill ha en professionell frihet. Allt detta aviseras ju nu i regeringens budget som vi ska diskutera . 40 () replik: Man ingriper mot mobbning på våra skolor runtom i landet. Man utvecklar pedagogik . Vi riktade statsbidrag för att få flera lärare till skolan, vilket ni var emot. Att av eleverna klarar skolan är inte ett dåligt resultat. Men när står utanför ska man jobba för att spänna bågen för att få med dem. Det tror jag inte att man klarar av här i kammaren, utan det gör man ute i den konkreta verkligheten på skolan. Det är sådana miljöer jag har befunnit mig i och fört diskussioner om hur man ska göra detta. Det är mer komplicerat än att komma med slagord. 41 () replik: pratar om Socialdemokraternas moderna skola. En modern kunskapsskola, sade i sitt anförande. Men vad hände i den svenska skolan när Socialdemokraterna hade regeringsmakten? Jo, vi kunde se att kunskapssegregeringen ökade kraftigt mellan dem som inte klarade och dem som kunde gå vidare med lätthet. Det var en segregering i kunskap i skolan. Vi hade många elever som fick gå osynliga och inte fick det stöd och den hjälp de behövde. Det hände i Socialdemokraternas skola. vill förändra och förbättra för de här eleverna. Vi vill sätta in tidiga insatser och också införa en bra utvärdering. Jag skulle vilja fråga varför Socialdemokraterna inte vill ge alla elever en ärlig chans från start med stöd och hjälp och också med en bra utvärdering. 42 () replik: Man ska följa upp varje elev. Det sker på väldigt många skolor där lärare, elev och förälder har kontinuerliga samtal och mycket konkreta uppföljningar. Det är det instrumentet vi ska utveckla. Man ska inte stå här och ge bilden av det inte sker någonting. Det här har utvecklats oerhört mycket . Jag menar att uppföljningsinstrumenten har blivit bättre, men de kan bli ännu bättre. Det här handlar om lärarens jobb i klassrummet, och det handlar om lärarens relation till eleverna. När ni pratar låter det ungefär som om det här inte sker, som om det här inte existerar. Då frågar jag: Vad är det för verklighet ni hämtar era bilder från? Är det bara statistik? Är det allmänna schabloner? Eller vad är det? Välkommen ut på ett besök i klassrummet. Jag kan ordna de här besöken åt er om ni vill. 43 () replik: kanske ska öppna sina sinnen och öppna ögonen och se hur det ser ut i . Det finns många elever som inte har fått chansen att lyckas och klara sig genom skolan. De har gått ut nian och klarar inte att uppfylla drömmarna. De klarar inte av att gå igenom gymnasieskolan och inte ens för att sedan komma ut i arbetslivet. Den utslagningen vill vi göra någonting åt, trots att det fungerar bra på många skolor och många lärare gör ett bra jobb. Varför vill inte Socialdemokraterna nationellt ta tag i det? 44 () replik: ger en felaktig bild av vad vi vill och inte vill. Det här jobbet har pågått , och det pågår än . I stället för att göra som ni vill, att nedgradera exempelvis de yrkesinriktade programmen på gymnasieskolan, säger vi att vi ska utveckla dem med pedagogik och innehåll så att alla elever klarar att gå igenom dem. Satsa på det i stället! Det finns exempel på hur man klarar det på olika linjer. Hushagsskolan i är ett sådant exempel, och jag rekommenderar ett studiebesök där också. 45 () replik: , vi kommer ju från samma län du och jag. Jag blir lite förvånad. Det måste jag säga. har det nämnts här att ungefär en fjärdedel av eleverna lämnar utan fullständiga betyg. Vi har en gymnasieskola i där det största programmet på många skolor är IV-programmet, och det var inte riktigt tänkt så. Du nämner komvux, och det är tyvärr så att många inte har klarat gymnasieskolan och kanske måste gå på komvux för att komplettera. Då har gymnasieskolan misslyckats. Därför är det intressant när du också säger att ni vill ha flera lärare. Så var det ju inte heller, utan det var flera vuxna i skolan. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi har flera pedagoger i skolan och att vi får en gymnasiereform där vi uppvärderar de här två, det vill säga händerna. Det behövs inte bara teori. Vi måste ha folk som kan slå i en spik också. Det hjälper inte att ha en juristexamen om man inte får i en spik. Då blir det dåligt med byggnationer. har man viljan men inte förmågan, och den har ni saknat, . 46 () replik: Ska man slå i en spik måste man också kunna läsa ritningen, och en hel del av de här ritningarna och konstruktionerna kan exempelvis vara på engelska. Vi lever inte i samma arbetsliv , , som vi gjorde för kanske . Det är andra krav . De kraven omfattar även de så kallade yrkesinriktade linjerna. Varför ska inte de som går där kunna söka till högskolan? Det tycker jag är en intressant fråga. Sedan blir man, om jag ska använda dina egna ord, lite förvånad. är ett av de län som har haft mycket stor nytta av exempelvis . Det har höjt den totala utbildningsnivån i länet och skapat en möjlighet för många som inte har studerat. Det var ni emot. Glöm inte det! Ni var också emot de riktade statsbidragen som gav, som du säger, flera vuxna i skola, men de gav också, som jag säger, väldigt många nya lärare i skolan. Det här är bara historia som jag tycker att man ska komma ihåg. Det är en bra bas för framtiden när man ska diskutera det som är modernt. 47 () replik: Det är fantastiskt bra om ni har gjort en analys av det som har fungerat eller inte har fungerat och verkligen tar den här dialogen. Det tycker jag är väldigt bra. Om det är något som vi måste få till så är det en utbildning där vi inte har ett skolsystem som slås ut i vissa fall. Vi vet exempelvis att man måste upptäcka dyslexi väldigt tidigt, helst i förskolan. Sätter man in insatser då blir man väldigt framgångsrik. Ofta upptäcks det alldeles . Det är ett exempel på sådant som man måste åtgärda. Det har ni misslyckats med . 48 () replik: Men ställ då upp på våra riktade statsbidrag till förskolan och skolan! Se till att pengarna går dit de ska! Lägg dem inte bara i nedskuret skick i en allmän påse! Våga stå för någonting! Men det gör ni inte, och det gör att dina ord, , bara blir allmänna luftbubblor som inte betyder någonting i praktiken. 49 (): Den nu sittande regeringen har under hela valrörelsen argumenterat för att arbetslösheten är mycket större än vad vedertagen statistik visar. Mer än en miljon människor är enligt regeringens sätt att räkna arbetslösa. Det var sannolikt för att lösa dessa människors situation som man vann valet. En annan fråga som har fått stort utrymme i den borgerliga alliansens valplattform är företagande och tillväxt. Fick man bara regera skulle man lägga om politiken så att man bättre gynnade företagens möjligheter att växa och anställa. Med detta resonemang som bakgrund kan vi inte annat än konstatera att regeringen, nu när man faktiskt sitter på makten, antingen inte menade någonting med det man sade eller också är tankevurpan i det närmaste total. De nu aviserade förslagen till neddragningar inom det arbetsmarknadspolitiska området kommer att få som konsekvens att arbetsmarknadsutbildningarna kraftigt kommer att minska. Med det tar man bort mycket av de kanske viktigaste verktygen för att kunna bryta utanförskapet för många som på grund av sjukdom eller bristande kompetens och utbildning har haft svårt att komma in på arbetsmarknaden. Detta sker som många företagare uppger att det främsta hotet mot tillväxt är just problemen med att få tag på kompetent personal. De föreslagna neddragningarna kommer med andra ord att riskera att permanenta utanförskapet för svaga och utsatta grupper, där en arbetsmarknadsutbildning i en högkonjunktur annars skulle ha varit nyckeln in i arbetslivet, som man riskerar att bromsa upp tillväxten för de företag vars största problem är just att hitta personal med rätt kompetens. Oavsett om detta är en medvetet förd politik som går stick i stäv med det man sade och lovade under valrörelsen eller om det är en tankevurpa med stora mått mätt är konsekvenserna såväl för enskilda människor, vars möjligheter nu rycks undan, som för tillväxten både förödande och obegripliga. I detta anförande instämde , , , , , , , , , , , , , , , , och (alla s). 50 (): Har vi råd att arbeta? Den frågan ställde , omkring 1928. Han blev ju senare en mycket framgångsrik socialdemokratisk finansminister. Och han svarade ja på den här frågan: Vi har råd att arbeta. Hans lösning var att vi skulle ha betalt till för det vi gjorde. fanns ännu inte kollektivavtalslagen, men det var avtalsenliga löner som han avsåg. Han ingick ju som en del i det som kallades Stockholmsskolan tillsammans med och . Vi har en omfattande debatt om hur vi ska häva arbetslösheten i . Då är det på det sättet enligt min uppfattning, att om vi inte får bättre villkor för företagandet och får flera företagare och flera företag, så kommer vi inte att klara det här. Då kommer vi att fortsätta, herr talman, att ha en debatt om hur många som får i ersättning eller lägre som förtidspensionär . Vi måste ha en ideologiskt klar syn på vad som är målet i politiken. Det är absolut att få flera som får avtalsenliga löner. Jag menar att den debatt som vi har just nu i leder tanken fel, nämligen att vi alla ska bli beroende av bidrag och arbetslöshetskassa. Vi måste ändra fokus. Vi måste se till att vi får flera företagare. Det är därför jag anser att det allra viktigaste i den nya regeringens politik är det företagspaket för flera jobb som finns. Det är inget snack om att det finns svårigheter med att nå dit, men jag menar att sådana saker som att man stimulerar kvinnligt företagande är väldigt viktigt. Man kan anslå statliga medel, som man gör nu med 100 miljoner. Vi behöver en reformering av hela sättet att se på vad som är ett viktigt arbete. Städning är ett viktigt arbete, även om jag inte skulle köpa städning själv. Det finns andra som gör detta. Jag menar att vi måste ändra lagstiftningen på en hel del områden så att flera vågar ge sig på att starta ett eget företag. Jag beundrar ofta de människor som vågar starta ett eget företag i det här landet. Jag tror för min del att om vi inte får ordentliga förändringar på det här området, herr talman, så kommer alltfler att få eller mindre i ersättning och allt färre att få . Jag menar att i ersättning för det jobb man gör måste vara målet. I anförandet instämde (), Finn , , och (alla m) samt (). 51 () replik: pratar om att företagen ska få bättre villkor, och det har jag ingenting emot. Jag hoppas att företagen ska göra ett bra jobb och kunna ha bra villkor. Men jag förstår inte riktigt varför man i det blandar in debatten om ersättningsnivåer för dem som är arbetslösa och varför man börjar anförandet med att fråga om vi har råd att arbeta, men sedan helt bortser ifrån att man, om man hamnar i den situationen att man blir arbetslös, kan fråga sig: Har man då råd att leva? Jag måste fråga : På vilket sätt hänger det här ihop? Blir det bättre för företagen om en arbetslös får en så låg ersättning att denne inte kan försörja sig själv? Sedan går jag till debatten om städning. Ja, det är ett viktigt arbete, och därför tycker jag att den som vill köpa den tjänsten också ska betala det som det kostar. 52 () replik: Självfallet blir det inte bättre om man blir arbetslös det säger sig självt. Men man måste se till var man har fokus. Jag menar att ni socialdemokrater jag respekterar det koncentrerar er helt på dem som inte har arbete. Det ska vi också göra i många avseenden, men man tappar det andra fokuset, och det tycker jag att ni borde fundera lite på. Varför har det skapats alltför få jobb? Det har skapats många företag i det här landet 42 000 men antalet jobb som har kommit ur de här 42 000 är inte så stort. Det är ju företag utan anställda i stor utsträckning. Jag menar att det är det som är problemet. Jag inser naturligtvis att det behövs många åtgärder. Jag tror inte att någon vill att någon ska svälta i det här landet, och det är dyrt och jobbigt att vara arbetslös jag har också varit arbetslös, så jag vet det. Men att helt bortse från att vi måste gynna de krafter som ser till att vi får flera jobb tycker jag är väldigt betänkligt, och jag tror att det behövs en omprövning här av något slag. 53 () replik: Jag kommer från ett län där vi har många arbetslösa men där vi också skapar många jobb. Folk har jobbat till exempel i skogen, men de jobben har försvunnit. behöver man kompetensutveckla sig, men då tar den nya, borgerliga regeringen bort pengar till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och minskar alltså möjligheterna för den som blivit arbetslös att komma tillbaka till ett nytt jobb genom att man kunnat få en bättre utbildning. Förklara det här för mig: Hur ger det flera jobb? 54 () replik: Jag vet inte om den ärade talaren har observerat det förhållandet att den nya regeringens budget börjar gälla först . har det gått ungefär då den här regeringen har regerat, och det återstår 46 månader. Det är väl självklart att alla som vill jobba och vill utbilda sig ska kunna göra detta i det här landet. Alla som vill jobba och kan jobba ska vi se till får lägre skatter och ökad köpkraft i det här landet. Jag är helt övertygad om att det här kommer att vara en politik som kommer att ge flera jobb. 55 () replik: Jobben ska komma i småföretagen, det är så sant, och det behövs ordentliga förändringar. Det har vi också sagt. Men förklara för mig hur det är företagarvänligt att börja med att höja arbetsgivaravgiften för alla småföretag! Ni halverar anslag. Ni tar bort anslagen helt till Forska och väx, som är riktat till småföretagare, som dessutom kommer att ge jobb i småföretag. Ni skär också ned transportstödet, som är en viktig insats för småföretagarna i inland, med 150 miljoner på ett bräde.