prot · GT09101 · 2006-04-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om val Tredje vice talmannen meddelade att val av ny riksrevisor skulle äga rum . 3 § Svar på interpellation 2005/06:301 om frågor kring skogskonton och skogsskadekonton 1 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att, för det första, skogsskadekonto och skogskonto ska kunna överföras till nästa ägare vid generationsskifte genom arv eller gåva och skatterabatten för stormlikviderna ska kunna utnyttjas av en ny ägare, för det andra, kapital på nämnda konton ska få placeras i enlighet med reglerna för avsatt pensionskapital och, för det tredje, ersättningarna för naturvårdsavtal ska kunna periodiseras eller sättas in på skogskonto. refererar i sin interpellation till åtgärder som jag ska ha ställt i utsikt. Därför är det bra att jag nu får tillfälle att redogöra för min syn på de frågor som tar upp. Flera av frågorna har sin bakgrund i stormen som svepte genom . Stormen drabbade skogsnäringen särskilt hårt. uppskattar att skog motsvarande avverkning i hela landet blåste omkull . För att minska de materiella och ekonomiska skadorna efter stormen har regeringen och berörda myndigheter vidtagit ett flertal olika åtgärder. Åtskilliga av dessa handlar om ekonomiskt stöd till den drabbade skogsnäringen. Regeringen har beslutat om skattereduktion baserad på stormskadat virke som forslas ut ur skogen, dieselskattebefrielse för arbetsmaskiner i stormområdet, nedsättning av ban- och farledsavgifter vid transport av stormfällt virke, stöd för lagring av virket, stöd för reparationer av skogsbilvägar och körskador i naturen samt stöd för återbeskogning. Stödpaketet uppgår sammanlagt till ca . Härutöver har vidtagits åtgärder som inte innebär ett direkt ekonomiskt stöd men som ändå syftar till att på olika sätt underlätta för den drabbade skogsnäringen, till exempel har beslutats om dispens för utländska åkare att frakta stormfällt timmer i det stormdrabbade området. första fråga föranleds av att det kommer att göras stora insättningar på skogsskadekonton eller skogskonton efter stormen. menar att skattereglerna för dessa konton allvarligt försvårar generationsskiften. Som jag förstår så menar han att skogsägare borde ha särskilda möjligheter att överföra skogskontomedel till närstående utan omedelbara skattekonsekvenser. Liknande framställningar finns hos och bereds där. Motioner med samma inriktning har också framställts i men, så sent som , avslagits dels med hänvisning till beredningen i , dels med hänvisning till att skatteutskottet för egen del har beslutat att följa upp och utvärdera skogsbeskattningen. Utvärderingen syftar till att fördjupa kunskaperna om hur skogsbeskattningen fungerar utifrån den neutralitetsprincip som skattereform vilar på. har anfört att förslag om tillfälliga eller permanenta förändringar av skattereglerna med anledning av stormskador måste bedömas mot bakgrund av de olika stöd som börjat utgå till drabbade fastighetsägare och att rimligheten av förändringar i skattereglerna också måste bedömas mot bakgrund av att skogsbruket redan är föremål för ett antal särregler. Efter stormen har regeringen prioriterat akuta åtgärder för att minska de direkta skadeverkningarna av stormen. Åtgärder har genomförts i ett högt tempo. Flertalet av dem saknar tidigare motsvarigheter men har ändå raskt utarbetats och beslutats. Några har dessutom krävt godkännande. Skogsnäringen å sin sida har röjt upp i skogarna och tagit om hand stormvirke i en takt som överträffat inledande prognoser. Vi befinner oss nu i ett läge där blicken kan riktas mot de skattefrågor som har väckts i anledning av stormen. De kan nu beredas vidare utan den överhängande risk för materiell värdeförstörelse som motiverat stöden efter stormen. I likhet med skatteutskottet anser jag att framställningar om regeländringar måste bedömas dels mot bakgrund av de stöd som redan har beslutats, dels mot bakgrund av de särregler som redan gäller för skogsbeskattningen. Det är därför nödvändigt med en noggrann beredning av frågan. Jag vill därför inte föregripa utgången av den fortsatta beredningen i . Med skatterabatten för stormlikviderna avser den skattereduktion som stormdrabbade skogsägare kan få. Reduktionen innebär ett stöd till den stormdrabbade skogsnäringen med ca . För den enskilde skogsägarens del uppgår stödet till per kubikmeter stormskadat virke som tas om hand och forslas ut ur den stormskadade skogen. Huvudregeln är att man måste ansöka om skattereduktionen innan man överlåter skogsfastigheten. Från denna regel har gjorts några undantag. Om skogsägaren sålde fastigheten då det ännu inte var möjligt att ansöka om skattereduktionen har skogsägaren fortfarande rätt till skattereduktionen om ansökan ges in . En ny ägare till en stormdrabbad fastighet kan få reduktionen på samma villkor som andra. Om en ägare påbörjar men inte slutför utforsling och ansökan så kan inte en senare ägare få den reduktion som skulle ha tillkommit den tidigare ägaren. Det enda undantaget från denna regel är om den tidigare ägaren avlider och de efterlevande slutför omhändertagandet av skogen. Då kan dessa få reduktionen. Anledningen till denna särregel är att det är fråga om en situation som skogsägaren inte råder över. Regeringen har inte ansett att det är motiverat med särskilda regler för några andra fall. majoritet har delat denna bedömning. För övriga fall gäller således huvudregeln att man måste ansöka innan fastighetsöverlåtelsen äger rum. Ansökan kan göras så snart man har fått de mätbesked som visar volymen på utforslat virke. Jag anser att detta är en ändamålsenlig ordning och avser inte att vidta några åtgärder för att ändra lagstiftningen, som för övrigt är tidsbegränsad. andra fråga gäller placeringen av skogskontomedel. Han gör jämförelser med vad som gäller för pensioner. Dessa system har olika ändamål och följaktligen olika förutsättningar. Det är inte relevant att jämföra dem med varandra. Jag avser inte att verka för att reglerna för skogskontomedlens placering ändras. Vad slutligen avser beskattningen av inkomster från naturvårdsavtal så har jag i ett svar på en fråga (2005/06:1111) från uppgivit att beskattningen av dessa inkomster, mot bakgrund av tidigare uttalanden från skatteutskottet och utvecklingen i rättspraxis, bör ses över i ett lämpligt sammanhang. 2 (): Jag tackar finansminister för svaret på mina frågor om några aktuella skogsskattefrågor. Det är en spännande men kanske lite teknisk debatt. Jag avsåg ursprungligen att ställa frågorna till skogsminister som hanterat de flesta av de här stormåtgärderna. Det är också hon, och kanske någon ledamot från skatteutskottet i någon kammardebatt, som välvilligt uttalat sig om ytterligare åtgärder för att lösa några fortsatta bekymmer på det här området. är det finansministern som ansvarar för och besvarar mina frågor, och det är självfallet okej. Tyvärr är dock svaren lite bistrare och mer avvaktande än de ambitioner som vi har lyssnat till tidigare. Jag hoppas att vi kan klara ut lite mer under den här debatten när det gäller vilken inriktning som regeringen har i sitt vidare arbete med de här frågorna. Jag tycker naturligtvis att det går för sakta och att många skattefrågor som behöver förändras, ofta bara mycket lite, skjuts fram för behandling senare och efter valet. Finansministern redovisar först de olika insatser som har gjorts från statens sida gentemot skogsnäringen med anledning av den svåra stormen. Jag kan säga att vad gäller den här katastrofen har regeringen skött sig hyggligt. Som jag skrev i interpellationen har det allra mesta vidtagits relativt snabbt och skett i bred politisk enighet. Det är bra. Det är inte roligt för någon med de här ibland nödvändiga KU-granskningarna. Men det återstår en del att göra, och det är bland annat om detta som jag har ställt frågor. Ett bekymmer har gällt om skattereduktionen på per kubikmeter för stormskogen fryser inne om fastigheten förs över till nästa generation. Finansministern medger också risken för att förlora reduktionen om skogsägaren påbörjar men inte slutför virkets utforsling och ansökan om skattereduktion. Finansministern hänvisar till att undantag ges om skogsägaren avlider men inte annars. verkar det här problemet kunna lösas genom att regeringen framsynt nog har tagit bort en skadlig skatt för någon tid sedan, nämligen arvs- och gåvoskatten. Det här öppnar för att skogsägaren som ger gåvan kan erhålla skattesänkningen och att denna sedan kan ges bort till det eller de barn som tagit över fastigheten. Mot den här bakgrunden beklagar jag att regelverket inte från början utformats smidigare, men jag kan ändå acceptera att detta nog kan hanteras på ett rimligt sätt genom den skattefria gåvan. Så till ett allvarligare och högaktuellt bekymmer, nämligen att de engångsersättningar som skogsägare kan få genom naturvårdsavtal som omfattar åtaganden flera decennier framåt, kanske , nu plötsligt genom en ändrad bedömning från måste beskattas fram i sin helhet det år de erhålls i stället för successivt . Detta innebär en kraftig skatteskärpning som redan oförskyllt har drabbat en del som tecknat avtal. Det innebär också att det värdefulla instrument för att skydda mark med höga naturvärden som naturvårdsavtal innebär nu läggs i malpåse, efter vad jag kan förstå. Det har inte varit avsikten hos vare sig regeringen eller . Här tycker jag att regeringen omgående bör ta initiativ och göra klart att successiv beskattning under avtalets löptid åter ska gälla. Det är helt otillfredsställande att finansministern inte har agerat. Domen alltså ändrade bedömning kom . Ministern hänvisar bara till att detta bör ses över i lämpligt sammanhang . Mina raka frågor är: Står finansministern fast vid uppfattningen att naturvårdsavtalsersättningen ska beskattas successivt? Vilken tidsplan finns i så fall för att rätta till den skatteskärpning som är i kraft och som såvitt jag kan förstå leder till att det inte tecknas några naturvårdsavtal och därmed till att höga naturvärden inte skyddas? Jag återkommer till frågan om skogskonto. 3 Finansminister (): Först vill jag tacka för erkännandet vad gäller hanteringen av stormen . Jag tror att det är viktigt att vi i akuta katastroflägen och det här var definitivt en katastrof av nationell dignitet kan hantera frågor i största möjliga partipolitiska enighet. väljer att fokusera på frågan om naturvårdsavtal. Jag har samma besked att ge som jag gav i mitt första inlägg. Här har skatteutskottet uttalat att regeringen bör följa utvecklingen när det gäller beskattning och ersättning för naturvårdsavtal. förefaller utvecklingen på redovisnings- och skatteområdet att gå i riktning mot att ersättning för naturvårdsavtal inte längre får periodiseras över avtalstiden utan ska tas upp till omedelbar beskattning. Jag har därför, i enlighet med vad skatteutskottet har uttalat, sagt att frågan bör ses över i ett lämpligt sammanhang. Frågan blir då förstås vad som är ett lämpligt sammanhang. En möjlighet är att detta kan tas upp inom ramen för eller parallellt med den utredning som ska se över den generella frågan om sambandet mellan redovisning och beskattning. En annan möjlighet är att det sker i samband med att andra frågor om skogsbeskattningen ses över. Något bestämt besked om vad som är det lämpligaste sammanhanget är jag inte beredd att lämna . Låt mig också övergripande säga att alla de frågor som interpellanten tar upp på ett eller annat sätt kommer att bli föremål för behandling i den samlade skatteöversyn som jag har aviserat och som bör kunna påbörjas . Skogsbeskattningen den beskattning som är relaterad till skogsnäringen är väldigt vittomfattande och av förklarliga skäl mycket speciell till sin karaktär. Skogsnäringen lever under mycket speciella villkor. Den är omgärdad med många särregler. Somliga tycker att de är för generösa, andra tycker att de är för restriktiva. Detta bör därför övervägas som vi ser över skattepolitiken i dess helhet. Men jag har indikerat att frågan om naturvårdsavtal som är så viktig, inte minst i ljuset av rättsutvecklingen och av den dom som interpellanten refererar till, särskilt bör ses över. Vi får återkomma när det gäller i vilka former det bör ske. 4 (): Det är nödvändigt att naturvårdsavtalen förändras. Min fråga, som finansministern inte har svarat på, är: Vilken är inriktningen på översynen? Jag har tidigare uppfattat att vi var överens om att beskattningen bör ske över den 20- eller som avtalen tecknas för. Det skulle vara tacksamt med en komplettering där. Så kommer jag till mina två kanske viktigaste frågor. Den ena gäller skogskonto och skogsskadekonto. Vid en svår storm eller vid normala skogsavverkningar kan skogsägaren plötsligt erhålla betydande skogsintäkter som skulle beskattas med hög marginalskatt om de intäktsredovisades direkt. För att periodisera dessa intäkter, som vuxit till i skogen under en lång följd av år eller liknande kan därför skogsägaren sätta in en stor del av pengarna på skogskonto eller skogsskadekonto i en vanlig bank, där de står och uppbär dagens låga räntor under 10 eller ibland . Pengarna tas sedan upp till beskattning när de tas ut från kontot, vilket till exempel kan göras i samband med att olika skogsvårdsåtgärder genomförs. I samband med den svåra stormen kommer mycket stora summor att avsättas på dessa konton. I många fall kommer sedan olika skogsfastigheter att genom arv, gåva eller testamente överföras till nästa generation. Med nu gällande regler kan inte skogskonton med kvarstående löptid tas över av nästa ägare, utan pengarna måste omgående tas ut och utlöser full beskattning. Samma argument som gör att exempelvis periodiseringsfonder och expansionsfonder får överföras vid generationsskiften borde givetvis tillämpas också på skogskontona. Den svåra stormen gör frågan högaktuell. Finansministern hänvisar i sitt svar till att frågan bereds i och till att skatteutskottet avser att följa upp och bereda skogsbeskattningen. Det här är en enkel justering. Om man vill kan man enkelt fixa det här så fort som möjligt. Min raka fråga till finansministern är: Anser ministern att den hittillsvarande svenska skogskontomodellen har brister i detta avseende som bör rättas till genom att skogskonton bör få överföras vid generationsskifte? För detta talar att frågan bereds i departementet. Jag hoppas att finansministern kan uttala en principiell mening i själva sakfrågan. Är detta rimligt eller inte? Jag menar att det är mycket rimligt, och jag är säker på att många skogsägare just nu väntar på ett besked om inriktningen. Till slut vill jag ta upp mitt förslag om att pengar som låses på skogskonto flera decennier rimligen borde få placeras inte bara på bankkonto till låg ränta utan även, i likhet med andra långsiktiga avsättningar till exempelvis pension, i obligationer, ränte- och aktiefoder, aktier och så vidare. medges endast bankkontoplacering. Om skogen inte avverkas tillväxer den . Virkesintäkten utvecklas marknadsmässigt genom tillväxt och prisutveckling. Men om den avverkas och intäkterna sätts in på skogskonto erhålls bara en viss inflationskompensation. Skogskapitalet står och stampar på samma nivå. För pensionsavsättningar är det här en självklarhet. Om man skulle införa samma princip för skogskontoavsättningar som för pensionsavsättningar skulle det innebära en vinnvinn-situation för både näringslivet och staten. Det är väl bekant att placeringar i näringslivet i genomsnitt ger bättre värdetillväxt än banksparande. De flesta skogsägare skulle erhålla bättre avkastningar på sina avsatta pengar, och lyssna , finansministern! staten skulle erhålla mer i skatt när skogskontoplaceringarna tillväxer mer i värde. Vore inte detta något att ta tag i? 5 Finansminister (): Jag tar detta med placering av skogskontomedel först. Precis som jag sade i mitt svar skiljer sig systemen för pensioner och för skogskonton och skogsskadekonton åt. Jag anser inte att det är relevant att jämföra dem med varandra. Det går inte att bryta ut delar av ett system och jämföra med ett annat. Syftet med skogskontosystemet är att göra det möjligt för den som har skogsinkomster att periodisera inkomsterna för att lindra den progressiva beskattningen genom att inkomsterna fördelas mellan åren. Syftet är inte att förse skogsägaren med en alternativ placeringsform för att öka avkastningen på de obeskattade skogsinkomsterna. Så till frågan om generationsskifte. säger att det handlar om en enkel justering och ett enkelt beslut. Inget är så enkelt som att prata om att skatter ska sänkas. Det är ju i praktiken vad detta handlar om. Den här skattesänkningen får vägas mot krav på andra skattesänkningar. De får i sin tur vägas mot olika krav på utgiftsökningar. Sedan får man göra en sammanlagd avvägning. Frågan har uppmärksammats av skatteutskottet, och den är föremål för beredning i . Vi har uppmärksammat att frågan är föremål för diskussion, och vi får återkomma till den. Jag vill emellertid säga att man inte får glömma bort att det med nuvarande regelverk faktiskt går att helt eller delvis skjuta upp beskattning av skogskontomedel vid generationsskiften. Den som ger bort sin skogsfastighet kan ha kvar medlen på kontona. Överlåtelsen av skogsfastigheten utlöser alltså inte någon omedelbar beskattning av medlen på kontona hos överlåtaren. I stället kan överlåtaren återföra kontomedlen till beskattning i den takt som befinns lämplig inom de maximitider som gäller, det vill säga i fråga om skogskonto efter insättning och i fråga om skogsskadekonto efter insättning. I samband med att skogsfastighet övergår till annan genom arv eller gåva finns det också möjlighet att föra över helt eller delvis obeskattade medel, till exempel pengar på skogskonton eller skogsskadekonton, till den nya ägaren med hjälp av periodiseringsfond och expansionsfond. 6 (): Den första frågan handlar om att kunna förvalta pengar friare. Pensioner och skogskonton har mycket stora likheter. Man binder pengar . Jag har väldigt svårt att förstå varför inkomsten ska låsas till den penningvärdenivå som var när man satte av pengarna, varför man inte ska kunna få placera kapitalet friare. Avkastningen blir större, och när den tas ut får staten in mer skatt. Det är en winwin-situation både staten och skogsägarna vinner. Och det är väl ingen nackdel att det blir lite mer individuell frihet att kunna välja hur man vill placera de låsta pengarna. Så fundera vidare på det, finansministern. Nuvarande regelverk vad gäller periodiseringsfond och expansionsfond räcker inte till, det fungerar inte. Det är en massa krångel skatteplanering, teknik och det kan gå snett, så den lösningen är på intet vis tillräcklig. Det vore oerhört mycket enklare att kunna överföra ett gällande skogskonto. Då säger finansministern att det blir en skattesänkning om nästa generation får överta pappans eller mammans skogskonto. Det blir det inte. Hade inte skogsägaren gått bort hade ju skogskontot varit kvar och någon skatt hade inte utlösts. Det är just dödsfallet som utlöser en plötslig beskattning. Det är då som det är rimligt att nästa generation kan ta över dels skog på växande mark, dels skogskontot med de restriktioner som gällde när skogskontot tecknades. Jag vänder mig mot att det skulle vara en skattesänkning. Det är snarare en skatteskärpning om man inte inför den här regeln. Så jag vädjar även här till finansministern att titta lite mer noga på det här. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2005/06:307 om och reducerad moms 7 Finansminister (): de har frågat mig om jag avser att verka för att hos EU ansöker om reducerad moms. Frågan har ställts mot bakgrund av det så kallade lågmomsförsöket som inleddes inom EU. Avsikten var att tillfälligt införa lågmoms på vissa arbetsintensiva tjänster i syfte att öka sysselsättningen och reducera svartarbetet. Kommissionen redovisade en utvärdering av försöket och konstaterade att det inte gått att påvisa att det hade lett till de eftersträvade effekterna. Försöket, som förlängdes , skulle ha upphört /06. beslutade rådet emellertid att förlänga lågmomsförsöket ytterligare . Det löper nu ut . Beslutet om förlängning ingick i en kompromisslösning som rörde frågan om lågmomsområdet i stort och som under varit föremål för långdragna diskussioner i rådet. Medlemsstaterna har i de diskussionerna haft olika uppfattning om vilka varor och tjänster som ska kunna omfattas av lågmoms. Vissa har velat utvidga området, medan andra ansett att området ska vara så begränsat som möjligt. hör till den sistnämnda kategorin länder. Tillämpning av lågmoms kan ha en negativ påverkan på konkurrensförhållandena mellan företagen. Med lågmomsen följer också rättvisediskussioner och avgränsningsproblem som leder till ökade administrativa kostnader hos såväl myndigheter som företag. Lågmoms inom en rad olika områden har även en negativ inverkan på statsbudgeten. Jag har mot den bakgrunden inte tagit några initiativ till en ansökan om att få delta i det förlängda lågmomsförsöket. 8 (): har de medlemsländer i EU som ansökt om och fått det godkänt kunnat reducera sin moms för högst få av ett antal tjänster. Det har rört sig om alltifrån små reparationer av cyklar, skor, kläder till renovering och reparation av privatbostäder, fönsterputsning, hemtjänster och frisörsverksamhet. Syftet med momsreduceringen har varit att stimulera sysselsättning och motverka svartarbete. Nio EU-länder har varit med medan har stått utanför. De länder som har varit med är , , , , , , , och . Sju av länderna har valt reducerad moms för just renovering och reparation av privatbostäder. De som inte har valt detta är och . Eftersom inte var med första omgången fanns det nu en ny chans att vara med, då reglerna skulle förlängas till . Det var därför som jag nu ställde den här frågan. Ansökan skulle ha varit inne . Jag fick meddelande om att jag skulle få ett fördröjt svar. Mitt hopp blev då: sitter regeringen och funderar på hur ska ansöka om att få reducerad moms. Så blev det inte. Man kan ju säga att den här debatten har passerat bäst-före-datum med anledning av att detta är överspelat. Men det är inte mitt fel att den har passerat bäst-före-datum, utan det är faktiskt finansministerns fel. Jag hade velat ha den här debatten tidigare för att möjligtvis kunnat få en chans att påverka regeringen och finansministern. Jag tänker ändå tala om att finansministern i sitt svar radar upp ett antal skäl till varför man inte ska göra det. Han säger först att låg moms har en negativ påverkan på konkurrensförhållandena mellan företag. Vad har då inte svartarbete? skulle jag vilja fråga finansministern. Är inte det ganska konkurrenssnedvridande? I har vi det som man skulle kunna säga är reducerad moms för dem som bygger lägenheter som är men inte större. Det skulle man kunna säga är konkurrenssnedvridande. Vi hade ROT-avdrag för reparation, ombyggnad och tillbyggnad. Det skulle man också kunna ha en del synpunkter på för att ge lite argument för att jag tycker att det som finansministern skriver inte håller. Det står att med lågmomsen följer också rättvisediskussioner och avgränsningsproblem. En hel del av det jag sade tidigare gäller även här. Men när det gäller avgränsningsproblemen vill jag bara påminna om att man införde lägre moms i för djurparker. Där har vi ju avgränsningsproblem. En nöjespark med ett litet minizoo var inte en djurpark. Där kan man ju prata om avgränsningsproblem. Man sänkte bokmomsen år . Men böcker finns ju på cd också. Där har vi ännu ett avgränsningsproblem. Ändå gjorde man detta. Det pratas om ökade administrativa kostnader. Det tror jag inte riktigt på i dataåldern, måste jag säga. Men argument tre tycker jag nästan tar priset. Det står att lågmoms inom en rad olika områden även har en negativ inverkan på statsbudgeten. Då kan man väl säga att alla satsningar som görs, av regering eller av opposition, på något sätt har en negativ inverkan på statsbudgeten eftersom det går åt pengar.