prot · GT0965 · 2006-02-01 00:00:00 — Någon har räknat ut att det handlar om 2 miljarder i kostnader för revisionsplikten. För små företag, som ofta har ett pressat ekonomiskt läge och av olika orsaker dras med lönsamhetsproblem, kan det här ha väldigt stor betydelse. Jag vill återigen ta upp frågan om nivån på aktiekapitalet. Det finns rätt många handelsbolag , trots att det anses vara väldigt krångliga regler och att ägarna inte gynnas därför att risktagandet är större i handelsbolag. Många startar ändå med den formen därför att man inte har möjlighet att satsa i aktiekapital. Man kanske inte heller vill göra det om det rör sig om ett tjänsteföretag. Jag vill komma tillbaka till det här att det i aktiebolaget är en fördel att ägarna som jobbar där betraktas som anställda och alltså får en socialt högre status än de som är ägare av handelsbolag. Det ligger ett problem i det här, och det är att många fler skulle vilja ha ett aktiebolag men tröskeln är för hög för ett tjänsteföretag. Därför väljer man handelsbolagsmodellen, med allt krångel det innebär av att blanda samman ägandet och att vara arbetande i företaget. Jag hoppas verkligen att Socialdemokraterna inser problemet med det här. Man borde faktiskt vara lite mer flexibel och göra det möjligt. Man kan göra bedömningar utifrån vilken verksamhet det är. Jag säger inte att det ska ske rättöver, men man kunde ta hänsyn till en verksamhetsform. Det kunde man göra genom mindre försök för att påvisa de fördelar som finns med det. 89 () replik: När det gäller revisionsplikten kan jag bara åter säga att jag tycker att det ställningstagande som majoriteten i utskottet har är bra, att den lilla vinst som man faktiskt får vad gäller lägre kostnader på många sätt återbetalas av att vi får se till att det finns ordning och reda i de bolag som finns i . Jag tror att jag kommer att få debattera denna fråga ytterligare i några av de andra replikerna. Så jag stannar där. När det gäller beloppet förstår jag inte varför det ska sänkas. Jag förstår inte det. Jag håller med om att det finns fördelar med att bedriva verksamhet i aktiebolag. Jag håller helt med om det. Aktiebolag är den bolagsform som är den mest gynnsamma. Men återigen: För ägaren man kanske är den enda ägaren och den enda anställda i aktiebolaget tror jag att det är bra att det finns en insats att gå in med för att på så sätt motverka att man använder aktiebolag på ett felaktigt sätt. Om man startar upp ett aktiebolag, går in med väldigt liten insats, investerar väldigt mycket i både tjänster och realkapital och sedan går i konkurs står man där och behöver inte ta ansvar över huvud taget för det tillvägagångssättet. Jag tror att det är viktigt att det finns en gräns för hur mycket den enskilda ägaren behöver gå in med för att minimera att den här bolagsformen används felaktigt. 90 () replik: Jag tänkte påminna om regelförenklingens historia. Det är en rätt dyster historia för regeringen. Det här påbörjades ungefär . Det är alltså snart. Det har till och med varit så illa att regeringen har fått på moppe av sitt samarbetsparti . beslutade med motstånd från Socialdemokraterna att man skulle gå igenom regelverket helt och hållet. Krångliga skulle tas bort. Till och med har varit inne och kritiserat regeringen. Sent ska syndaren vakna, kan man verkligen säga. Jag skulle vilja fråga om han är beredd att här och säga ja till vissa förenklingsregler, bland annat när det gäller F-skattsedeln. Är Socialdemokraterna och regeringen beredda att ta bort restriktionerna kring F-skattsedeln? 91 () replik: Jag har inte hunnit läsa hela lagrådsremissen, men jag tror att de restriktioner som finns i mångt och mycket är berättigade. Jag tror inte att just F-skattsedeln eller de begränsningar som finns där kommer att ses över när det gäller den här lagrådsremissen. 92 () replik: Jag är en god människa så jag tolkar så att när det gäller revisionsreglerna är man beredd att göra förenklingar men inte ta bort det helt och hållet. Vad är det för regler som man kan ta bort? Det är ändå en helhet. Revisorn tar ansvar för hela bokföringen. Då måste han gå igenom hela bokföringen. är den liten, men startavgiften är rätt hög. Jag har ett eget aktiebolag. Det är minimalt. Min bokföring ryms i en plastmapp i princip. Det kostar 10 00015 000 att revidera den. Innan revisorn har kommit till mig kostar det pengar. Därför är det så viktigt. Jag har en annan fråga. När det gäller många av reglerna finns det en gradskillnad. Det är vissa regler för företag med tio anställda, och så gäller andra regler för dem som har fler än tio anställda. Är regeringen och Socialdemokraterna beredda att förändra den regeln så att man skulle gå till 30 anställda eller 50 anställda? 93 () replik: På första fråga kan jag säga att reglerna gällande löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning och arkivering föreslås förenklas. Man kommer också att anpassa delar av regelverket till EG-rätten, och på så sätt ska man förbättra när det gäller upprättandet av årsredovisningar, finansiella analyser och koncernredovisningar. Det är ett antal sådana förslag som ligger. Jag har inte själv djupare tagit del av dem, men jag kommer att göra det under . När det gäller den andra delen kan jag svara ja. Man kommer att höja gränsen på ett antal inte alla. Gränsen kommer att ligga på 50 anställda. Förslaget är inte helt klart och inte helt genomarbetat. tror man att vissa delar, när det gäller könsfördelning i bolagsstyrelser och annat, inte kommer att förändras. Men i det stora hela kommer man att flytta upp gränsen. 94 () replik: Jag återvänder till det ålderdomliga språket i handelsbalken. Jag tyckte att i sitt anförande hade sympatiska tongångar på slutet när han insåg de bekymmer som finns. Men så säger han att regeringen måste prioritera. Självfallet är det så. Då kan man tycka att det måste prioriteras att texterna i våra svenska lagar är sådana att de går att förstå. Det tycker jag absolut skulle vara högprioriterat. För att ytterligare förtydliga det jag var inne på förut vill jag ge en liten examinationsuppgift till . Han ska få den i skrift så det är lättare att följa med. Så här står det i 13 kap. 1 § handelsbalken om lega och hyra: Leger man till annan [hus, gård, tomt], eller vad det är, för hyra i penningar eller varor, med vissa villkor, eller utan; det bör fast stånda, evad fästepenning där å given är, eller ej. Du har på dig. 95 () replik: Jag behöver en advokat, och det finns några här i kammaren. Jag kan säkert använda mig av dem. Allvarligt talat håller jag med dig om att det finns ett antal problem i de texter som finns , men det utskottsmajoriteten säger är att de viktigaste delarna i regelverket har förnyats. Det finns särskilda regler som tydligt pekar på de delar som faktiskt används. Det finns självklart delar av lagstiftningen som är gammalmodiga och som måste ses över. Det har i kammaren under den här mandatperioden från minoriteten yrkats på att man ska utreda och se över lagstiftning. Jag tror att det går att räkna till över 60 sådana yrkanden på olika delar av lagstiftningen som ska ses över, som ska utredas och som ska läggas fram. Och allt ska ske . Det ska bli intressant att se vid ett eventuellt borgerligt skifte när man ska minska tillgångar med mer än en halv miljard man har föreslagit 560 miljoner och ska kunna utreda de 60 lagstiftningsärendena. Det ska bli väldigt intressant att se hur man ska kunna fortsätta med samma kravmaskin, kräva utredning på utredning och minska möjligheter att klara av detta. Vi måste prioritera. En stor majoritet av utskottet tycker att den här frågan inte är så högprioriterad. Men jag håller med om att stora delar av den text som vi fick höra från talarstolen och den examinationsuppgift som jag fick här är svårtydda. 96 () replik: Självfallet ska ingen skugga här falla över ; det är ju solklart. Jag fattade inte själv när jag läste detta. Det var först när jag fick svaret från som jag fattade vad det var. Jag är inte säker på att ens utskottets advokater skulle kunna ta detta rakt av. Jag är inte säker på det. Nåväl, jag läser det en gång till, och så ska ni få höra förklaringen efteråt. Man blir något häpen. Leger man till annan [hus, gård, tomt], eller vad det är, för hyra i penningar eller varor, med vissa villkor, eller utan; det bör fast stånda, evad fästepenning där å given är, eller ej. Då är det så här: Nyttjanderätt till egendom mot ekonomisk ersättning ska gälla även om handpenning inte har betalats. Jag hade en sak till jag skulle fråga om, men det var förmodligen inget viktigt. Jag tycker att du har svarat rätt så hyfsat. Jag inser också att saker och ting måste prioriteras. Men än en gång: Det är väldigt viktigt att vi kan förstå våra svenska lagar, även de lagrum som man kanske sällan går till. Man ska inte behöva hyra advokater för höga kostnader på grund av texter som kanske är från 1700- eller . 97 () replik: När det gäller det sista håller jag med . Självklart ska vi ha ett samhälle där det krävs så lite juridisk kunskap som möjligt. Det är någonting som är väldigt eftersträvansvärt. Jag tror också att de här delarna i lagstiftningen i sinom tid kommer att ses över. Just nu och ser vi dock från utskottets majoritet att det faktiskt finns viktigare uppgifter att ta tag i. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Immaterialrättsliga frågor Föredrogs lagutskottets betänkande 2005/06:LU13 Immaterialrättsliga frågor. 98 (): I lagutskottets betänkande LU13 behandlas drygt 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som handlar om patent och upphovsrätt. Dagens debatt kommer att handla om mänskligt skapande och vilket rättsligt skydd det ska finnas för att å ena sidan stimulera nytt skapande och å andra sidan säkra rimliga möjligheter för konsumenterna. Huvudsakligen gäller motionsyrkandena gemenskapspatent, patent på datorrelaterade uppfinningar, patentintrångsförsäkring, upphovsrättsligt skydd, ersättning för kopiering och kassettersättning. I betänkandet finns 13 reservationer. De flesta av motionsyrkandena har varit föremål för fördjupad behandling och diskussion, först i lagutskottets betänkande 2003/04:LU18 med anledning av regeringens proposition Gränsen för genpatent m.m. genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar och i betänkandet 2004/05:LU27 med anledning av regeringens proposition Upphovsrätten i informationssamhället. Då beslutade att avslå motionsyrkandena. föreslår även i dagens betänkande, LU13, att avslå samtliga motionsyrkanden med hänvisning till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Med detta vill jag inleda diskussionen. Jag hoppas att den blir lika livad som den varit . 99 (): Som vi hörde rör detta betänkande ett stort lagstiftningsområde som också utgör viktiga fält där förutsättningarna och villkoren för stora delar av svensk företagsamhet och svenskt näringsliv slås fast. Här finns möjlighet att öppna för ett mer skapande där det blir lättare för människor att förverkliga sina idéer. har sju reservationer i detta betänkande. Jag står bakom samtliga dessa, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till reservation 1 som handlar om att underlätta och förenkla patentansökningar. Just debatten om förslag på reformer som underlättar patentansökningar är ohyggligt angelägen att föra. Det är en debatt som inte alltid får det utrymme eller den uppmärksamhet den förtjänar. Det är viktigt för vår växtkraft att innovationer verkligen leder till att fler affärsidéer förverkligas, att fler företag bildas och att befintliga företag växer och utvecklas vidare. I det här sammanhanget spelar patentskyddet en stor roll när det gäller bedömningar av affärsrisker och möjligheter till framtida värde av investeringar. Jag hoppas att alla här inne är överens om att patentsystemet måste effektiviseras och förenklas och att kostnaderna för det också måste sänkas. I en undersökning kring innovationsskyddet för mindre företag som presenterade hävdade mer än sju av tio företagare att kostnaderna för patent är för höga. Detta borde mana den här kammaren inte bara till eftertanke och diskussion utan också till konkreta reformer. Vi känner också alla här inne till svårigheterna med att komma fram och komma överens i frågan om ett gemenskapspatent. Dessa svårigheter får inte lägga en hämsko över det arbete som svenska beslutsfattare och svenska politiker måste göra här i . Andan, idéerna och syftet bakom förslaget till ett gemenskapspatent måste vi försöka uppnå trots de låsningar som finns i . Låsningarna på detta viktiga område måste övergå till lösningar. Jag vill veta hur regeringen arbetar för detta och hur Socialdemokraterna ser på saken. Vi måste nu försöka laga efter läge. Det första förslaget på gemenskapspatent lades fram , och vi har inte längre oceaner av tid att spilla. Detta är viktigt för växtkraft, det är viktigt för styrka och det är viktigt just . Vi behöver fler uppfinnare. Vi behöver fler idéer som också förverkligas. Det ger jobb och högre välstånd. Upphovsrätten är en central del i den intellektuella äganderätten. Det är med hjälp av en upphovsrätt som författare, tonsättare, musiker, regissörer, kulturarbetare och andra företagare får möjlighet att själva bestämma över sina verk och själva kunna ta betalt för det som de skapar. Det är klart att upphovsrätten har en viktig ekonomisk funktion, både för den enskilde konstnären eller entreprenören och för de företag som verkar i de olika kulturbranscherna. Men den djupare betydelsen går ännu längre och är mer av moralisk karaktär. Det handlar om att försvara skaparens rätt att bestämma över sitt verk. Den som satsar inte bara tid utan också ett stort engagemang, kanske till och med sin själ, på ett konstverk eller en skapelse måste också ha möjlighet att påverka hur detta sedan ska spridas och distribueras. Det är förstås också särskilt viktigt och angeläget att upprätthålla respekten för upphovsrätten i ett land som i allt högre grad kommer att behöva ta betalt för skapande och kreativitet. klargjorde när vi antog propositionen Upphovsrätten i informationssamhället att vår upphovsrättsliga lagstiftning har karaktären av ett lapptäcke. Den är svåröverskådlig, och detta bidrar till att komplicera upphovsrätten och göra den än mer svårtillgänglig för den enskilde. Det är beklagligt att så är fallet, och vi strök redan i våra motioner under vikten av att snabbt se över lagstiftningens utformning. Vi ser nu fram emot att regeringen driver på den förenkling som är nödvändig för att öka tydligheten, för att skapa teknikneutrala regler och för att öka förståelsen och respekten för upphovsrätten. Det finns skäl att fråga hur det arbetet egentligen går på . I samband med riksdagsmotionerna på propositionen Upphovsrätten i informationssamhället strök också under vikten av att göra en snabb översyn av frågan om kassettersättning. Trots de skärpningar av upphovsrätten och trots de förbud mot att bryta kopieringsskydd som vi inrättade håller regeringen fortfarande fast vid modellen att det ska vara stora, kollektiva system som reglerar detta. Det finns skäl att titta på till exempel , och , där man helt har avskaffat kassettersättningen för att gå mot individuella system med en mycket högre grad av träffsäkerhet. Den enskilda användaren betalar direkt till upphovsmännen. Det tycker jag är en utveckling som skulle vara rimlig också i , nämligen att nivån på kassettersättningen ska nedåt och att vi ska ersätta schablonsystemen, som vi vet slår orättvist, med en starkare upphovsrätt med en direkt koppling till det individuella nyttjandet av den enskilde upphovsmannens verk. Detta är rättvisare både mot upphovsmannen och mot konsumenterna. Här måste regeringen med sitt stora regeringskansli och sitt stora justitiedepartement ta de initiativ som krävs. Så kan vi också stärka respekten för upphovsrätten. 100 (): Många av de frågor på upphovsrättens och den övriga immaterialrättens område som vi diskuterar i det här betänkandet är frågor som har behandlat ett antal gånger tidigare. Det är inte märkligt att frågor om immaterialrätt måste hanteras i en process som får ske i ett långsiktigt perspektiv. Det här handlar om att bygga rättssystem och att försvara principer som ska vara långsiktiga och överblickbara både för den som är rättighetshavare och för den som i konsumentsituationen förhåller sig till dessa rättigheter. Vi kan bara konstatera att frågor om bland annat patent och upphovsrätt diskuteras mer än kanske tidigare i den allmänna debatten. Jag tycker att det bara är att välkomna. Det är mycket positivt. Det är ett kvitto på den explosionsartade utvecklingen av kunskap och innovationer som vi ser i det samtida samhället men också på alla de nya möjligheter som informationssamhället och möjligheten till friare informationsflöde ger oss. Det handlar bland annat om det rättsliga skyddet för datorrelaterade uppfinningar. Det handlar på patenträttens område om hur man ska förhålla sig till biotekniska uppfinningar, och det handlar på upphovsrättens område framför allt om hur de upphovsrättsliga reglerna ska anpassas till det nya informationssamhället. som vi ska vara tydliga med att grundprinciperna bakom dagens rättssystem och de internationella överenskommelserna som ligger till grund för den svenska lagstiftningen har tjänat oss väl och är viktiga att försvara, måste vi också vara ödmjuka för att utvecklingen ställer nya frågor som vi måste förhålla oss till. Det finns ett antal situationer där det handlar om avvägningar och en balansering mellan olika intressen. Exempelvis handlar det på patenträttens område om uppfinnarens självklara rätt att få ett rättsligt skydd för sin uppfinning och om behovet av att säkerställa att patentsystemet används till det som det är till för, nämligen skyddet för tekniska uppfinningar som skapar nya, tidigare okända lösningar på tekniska problem. På upphovsrättens område handlar det om att försvara konstnärens, författarens, regissörens, musikerns, filmarens, eller vem det nu är, rätt att bestämma över sitt verk, rätten att bestämma om det ska spridas och i så fall på vilka villkor. Å andra sidan handlar det om den enskilde kulturkonsumentens legitima intresse av att kunna ta del av de verk som skapas och möjligheten till ett fritt informationsutbyte. Grundprinciperna bakom dagens lagstiftning har som sagt tjänat oss väl och är viktiga att försvara. Precis som den tidigare talaren från berörde är upphovsrätten inte ytterst en kommersiell inrättning, även om upphovsrätten naturligtvis har en mycket stor ekonomisk betydelse för de enskilda skaparna. Framför allt handlar det om att försvara konstnärens rätt att bestämma över sitt verk, om det ska spridas och i så fall på vilka villkor. Jag tycker inte att det är förvånande att det i alla de tre exemplen som jag tog upp datorrelaterade uppfinningar, biotekniska uppfinningar och upphovsrätten i förhållande till informationssamhället finns några gemensamma nämnare som kanske har stått extra mycket i fokus och fortsätter att göra det. Den första är att den snabba tekniska utvecklingen ställer oss inför nya frågeställningar och innebär nya utmaningar där vi måste se till att anpassa regelverket så att det fungerar, inte bara för de tekniska system och de innovationer som har funnits historiskt utan också för dem som kommer . Den andra gemensamma nämnaren är samhällets internationalisering. Både näringslivets globalisering och det allt friare informationsflödet över jorden gör det allt viktigare att se till att vi inte i onödan har hemsnickrade lösningar på svensk mark, utan har en internationell samordning så att rättighetshavarna och konsumenterna vet att det är robusta och internationellt gångbara principer som man ska utgå från. Här återstår en hel del att göra, till exempel att se till att vi på upphovsrättens område får en mer teknikneutral lagstiftning, vilket inte minst är viktigt eftersom medierna kommer att integreras alltmer. Det kommer att framstå som ganska meningslöst att skilja mellan olika distributionskanaler, som vi ser som separerade medier. Framtiden tillhör naturligtvis i mycket stor utsträckning den digitala kommunikationen. Och det är viktigt att vi ser till att rättsprinciperna fungerar, oavsett om det handlar om analoga eller digitala medier. Här är det beklagligt att reformen som togs av innebar att man på olika punkter införde ny särbehandling av olika medier. Det ansåg vi från sida var mycket beklagligt, och det anser vi fortfarande. Den tredje gemensamma nämnaren är behovet av ett fortsatt arbete på det internationella planet. Frågan om gemenskapspatent har berörts tidigare och förblir en oerhört viktig fråga för det svenska näringslivet. Det handlar också om att komma vidare med möjligheterna att åtminstone pröva om vi kan få till stånd en europeisk patentintrångsförsäkring på kommersiella villkor för att de enskilda patenthavarna, kanske särskilt i små och medelstora företag, ska få ekonomiska möjligheter att ge sig in i de ofta mycket tidskrävande och resurskrävande patenttvisterna. Det handlar om att se över den kassettersättningsmodell som valdes och som är helt och hållet bunden till den tekniska utvecklingen i det skede som den befann sig . Den lagstiftningen riskerar inte bara att bli föråldrad. Jag tror att den delvis redan är föråldrad. Det handlar också om att göra en genomgripande översyn av det lapptäcke som den svenska upphovsrättslagstiftningen innebär. Avslutningsvis, fru talman: Jag står naturligtvis bakom alla reservationer. Av tidsskäl yrkar jag bifall bara till reservation nr 8, som handlar om en av de frågor som ibland försvinner i debatten, nämligen de olyckliga monopoltendenser som finns i en del av de kopieringsersättningssystem som är en del på upphovsrättens område. Här är det hög tid att göra en översyn. Jag yrkar bifall till denna reservation. 101 (): Immaterialrättsliga frågor är ett ganska svårt område, och tänk vilka konsekvenser de kan få i vardagslivet. De som har betänkandet framför sig vet vilka kristdemokratiska reservationer som finns. Jag står självklart bakom dem. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 11. För samhället är det angeläget att skapande verksamhet stimuleras och tas till vara. Rätten till ägande och egendom är en av grundpelarna i kristdemokratisk ideologi, och den rätten måste självklart förbli stark i upphovsrättsliga frågor. Äganderätten till ett verk innebär att upphovsmannen fritt kan förfoga över sitt verk genom att framställa exemplar av det och genom att göra det tillgängligt för allmänheten. Denna rätt är i princip exklusivt förbehållen upphovsmannen, och fullgod ersättning måste finnas om det sker inskränkningar i äganderätten. måste den rätten vägas mot allmänhetens intresse av att ta del av konstnärliga eller vetenskapliga verk på ett sätt som är förenligt med konsumenternas ofta svaga ställning på marknaden. Man kan därför inte göra så som man beslutade på regeringens initiativ , och både höja avgiften och kassettersättningen och begränsa den lagliga kopieringen för privat bruk. Reglerna för kassettersättning har funnits , och de var i starkt behov av översyn för att bättre passa den digitala utvecklingen. Att utformningen ändrades från minut till megabyte var därför rimligt, men att höja avgiften var inte det. Ersättningen är ett schablonartat ersättningssystem i syfte att ge rättighetsinnehavaren kompensation för den lagliga kopieringen av upphovsrättsskyddat material för privat bruk. Den ersättningen utgår alltså även för tomma cd-skivor och vhs-kassetter. Många privatpersoner, till exempel jag själv, köper cd-skivor i syfte att lagra semesterbilder och andra privata bilder. De påförs en avgift som gott och väl hade kunnat täckas av den ökade försäljningen av cd- och cd-r-skivor. Dessutom är kassettersättningen redan hög i ett jämförande internationellt perspektiv. På vissa håll finns den inte alls. Inte ens tillfrågade remissinstanser har varit positiva till höjningen.