prot · GT0974 · 2006-02-16 00:00:00 — Att det skulle vara kontroversiellt att ta upp denna fråga förvånar mig, för jag tycker ändå att det är grunden i demokratin att folket ska få tillsätta de offentliga uppdragen, och det är folket som ska få avsätta dem likaså. Alla demokratiska reformer och jämlikhetsreformer som har genomdrivits i har naturligtvis föregåtts av motstånd. Man har kämpat i motvind. Ofta har det börjat med att en minoritet driver frågorna. Det är inte annorlunda i frågan om kungahuset. Men det är inget skäl att kasta in handduken vi har ju kommit så långt. Tänk vilken enorm kamp det var att få rösträtt här i landet och vilket pris kämparna som drev den frågan betalade! Det finns ingen anledning att stanna precis framför mållinjen. har vi nått kanske demokrati och jämlikhet i . Varför ska vi då stanna inför den sista procenten nämligen den symbol för det gamla odemokratiska överhetssamhället som kungen i sin roll som statschef faktiskt är? Det finns all anledning att gå vidare med den här frågan. säger vi att vi på något sätt värnar en gammal historisk tradition och något som vi ska vara stolta över. Sanningen är ju att valde svenska folket sina kungar. Den princip vi hyllar, alltså arvkungadömet, är en pervertering av den gamla principen. Jag kan känna att det tar emot att hålla denna pervertering av den ursprungliga principen för helig. Den grundlagsutredning som arbetar har fått ett brett mandat. Man får ta upp nästan allting för att förbättra demokratin; det är ju en demokratiutredning. Det handlar om att stärka och fördjupa folkstyret och öka medborgarnas förtroende. Att i det här läget utesluta just monarkifrågan tycker jag är märkligt. Man har sagt att man i princip inte får diskutera det faktum att är en monarki. Eftersom det är en demokratiutredning tycker jag att man åtminstone borde ha frihet att i utredningen lyfta fram denna fråga om man vill. Jag skulle önska att man kunde ta upp detta. Det har gjorts andra utredningar som har innehållit kontroversiella saker. Man har utrett föräldraförsäkringen och diskuterat att man ska gå in i föräldrarnas vardag och uppifrån dela upp hur mycket föräldrarna ska vara med sina barn. Vi har haft utredningar om huruvida homosexuella ska få adoptera barn och inseminera, och har vi en äktenskapsutredning om huruvida homosexuella ska få gifta sig. Jag tycker att det är mycket bra att man vågar väcka dessa viktiga jämlikhets- och demokratifrågor. Jag tycker därför att även monarkifrågan borde kunna få debatteras. Det är faktiskt frågan senast var uppe i en utredning, och det har hänt mycket under dessa . Därför tycker jag att det är dags igen. Ett vanligt argument är att man inte följer demokratin i den här frågan på grund av det folkliga stödet för monarkin. Men ytterst kommer ju folket att avgöra den här frågan antingen genom ett val eller genom en folkomröstning, eller bådeoch. Man behöver alltså inte vara rädd för att köra över folkviljan. Däremot är det viktigt att man i en demokrati diskuterar stora och viktiga frågor och inte väjer för kontroversiella frågor. Därför kan jag känna att det är ytterligare ett skäl att väcka denna fråga och kanske få i gång en republikdebatt som lite grann saknas. Sedan är inte folkviljan huggen i sten. Folkviljan har förändrats väldigt mycket. Om man bara ser ser man att det var helt andra attityder och värderingar i samhället. Och det har faktiskt gått framåt på många positiva områden. I en Sifoundersökning visade det sig att av de tillfrågade trodde att kungahuset skulle vara avskaffat . Det innebär alltså att det är lite hur man ställer frågan som avgör vad folk tycker. Och det finns en förändringspotential. Jag tror också att detta mycket väl kan bli en generationsfråga, att dagens ungdomar en gång avgör den här frågan, så det finns ingen anledning att stoppa den här debatten. Givetvis kommer opinionen att förändras. Vi är alla med och förändrar opinionen. Jag tycker att det också är en politikers uppgift att inte bara följa folkopinionen utan fullt ut vara med i diskussionen och debatten och driva sin övertygelse. Det är det som också är att spela med öppna kort, så att folket får klart för sig vad politikerna vill. Sedan är man ofta rädd för det okända. Det är väldigt lätt att tänka: Vi vet vad vi har men inte vad vi får. Vad är det som säger att ett framtida statsskick utan arvkungadömet på något sätt skulle vara sämre? Givetvis skulle vi kunna skapa en egen svensk modell som går i linje med vårt övriga folkstyre, som jag tror att svenska folket mycket väl skulle kunna ta till sitt hjärta. Vi har ju ett grannland, , som har infört presidentdöme, kan man kalla det. De har ju republik. Där finns det en enorm uppslutning kring det statsskicket, och det är ett stort deltagande i de här presidentvalen. Givetvis kommer vi kanske att skapa en helt annorlunda modell än har, men den viktiga principen är att folket avgör och att den modell vi vill ha kommer att beslutas demokratiskt. Men : Låt oss inte släcka debatten, utan låt den komma upp! Det dröjer innan beslut ska fattas i denna fråga. Den här utredningen borde få friheten att ta upp det här. 34 (): Jag har inga yrkanden. Många av frågorna ligger i . Därför blir det inte en så våldsamt häftig debatt. Får jag peka på att vi har ett par motionskrav som finns i reservationsväg, men vi kommer inte att yrka på dem. Det gäller grundlagsskyddet för den kommunala kompetensen. Subsidiaritetsprincipen har jag faktiskt motionerat om , och man kan säga att det politiska livet i har ökat sin klarhet när det gäller den här frågan. Jag förmodar att det kommer att bli så fortsättningsvis också. Jag vill egentligen här utropa ett hurra just därför att utskottet nu bifaller, eller åtminstone delvis bifaller, en kristdemokratisk motion. För någon tid sedan var det en distriktsordförande som ringde mig och hade problem därför att en biskop hade uttalat sig i fråga om en diakon kunde ha politiska uppdrag eller inte. Jag ställde då en interpellation till en minister och fick ett ganska intetsägande svar. I det läget bestämde vi oss för att motionera i den här frågan, som gäller rätten att inneha ett politiskt förtroendeuppdrag. Det visade sig att det finns ett väldigt svagt lagstiftningsskydd på det här området. Men genom att utskottet nu delvis har bifallit detta kommer den här frågan att föras vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Frågor kommer att besvaras av näringsminister , utrikesminister , socialminister , statsrådet och statsrådet . I övergripande frågor svarar näringsminister . Jag vill påpeka att en fråga ska antingen vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom ett av närvarande statsrådens ansvarsområde och avse dennes tjänsteutövning. Frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att det i frågestunden skett en del övertramp. Frågor har ställts som inte har med statsrådet tjänsteutövning att göra utan i stället om tredje part som inte kunnat delta i diskussionen. Ett enhälligt talmanspresidium har efter konsultationer med samtliga gruppledare beslutat att sådana frågor icke får framställas utan ska klubbas av. Jag vill fästa uppmärksamheten på detta så att vi undviker olika typer av misstag. 36 PER (): Jag har en fråga till näringsminister . Det går bra för . Det går väldigt bra för . Vi har stora bytesbalansöverskott. Det beror naturligtvis på vår fina svenska export. Det handlar om medarbetare, småföretagare, medelstora företag och de stora företagen som tillsammans skapar rikedom för . Men det finns ett problem och någonting som oroar. Det är att dessa rikedomar inte omsätts i investeringar i . Min fråga är: Vad är det för fel på det svenska investeringsklimatet? Vad tänker näringsministern i sin tjänsteutövning göra för att förbättra detta investeringsklimat? 37 Näringsminister (): Det är roligt att höra att Per nu äntligen har samma budskap som jag har. Det går bra för . Det går, som Per säger, väldigt bra för . Det gör det ur många olika aspekter. Företagandet ökar väldigt kraftigt. Vi har inte haft ett nyföretagande som har vuxit så mycket som vi har . Men det är också så, Per , att investeringarna ökar . När exportindustrin gått bra under ett par års tid når man kapacitetstaket, och investerar man också för framtiden. Investeringarna har gått upp . Jag förväntar mig fortsatta goda investeringar. Vi är inte nöjda på något sätt. Vi vill att det ska fortsätta att gå bra framöver. Därför driver vi en politik för att stimulera företagandet ytterligare med strategiska skattesänkningar. Vi stöttar exporten för de små företagen . Vi bygger upp regional exportrådgivning. Vi satsar på riskkapital för innovationer så att vi också kan vara starka . Men det går väldigt bra för . 38 PER (): Jag håller verkligen med att det går väldigt bra för . Men om vi tittar på investeringsklimatet hade en rankning av klimatet för investeringar. hamnade på en 18:e plats och hade alla nordiska länder framför sig. Nog finns det en hel del ytterligare att göra, även om vi har gjort många saker som har varit bra. Det här är någonting som man måste göra successivt . De andra förändrar sitt investeringsklimat. Det är ett ständigt race för att se till att locka pengar till och att de svenska rikedomarna investeras i . 39 Näringsminister (): Det är inte lätt att vara moderat i tider när det går väldigt bra för . Min gode vän försöker nu ändra argumentationen som han har slipat på . Budskapet har varit att det går dåligt för . Ska det ha minsta möjlighet att gå bra måste vi sänka a-kassan och försämra för sjuka och förtidspensionerade. Men upptäcker man att det går väldigt bra för , för att använda Per Bills ord. Då måste man försöka famla efter något nytt att argumentera med. Vi har ett mycket starkt investeringsklimat. ska rangordna vilka länder i världen som har de bästa framtidsförutsättningarna för ekonomisk tillväxt kommer på tredje plats efter och . Den nordiska modellen lyfts fram också i bedömningar av: Hur ska man få fart på ? Då pekar man på som en modell framåt. Stora investeringar i forskning och utveckling, ökat företagande, investeringar också från industrin i kunskapsintensiv produktion, det är vägen framåt. Barns och ungdomars psykiska hälsa 40 (): Många barn mår dåligt i dagens . I går visade Barnens rätt i samhället, , i sin årsrapport att den psykiska ohälsan ökar. Alltfler barn och unga tvingas leva i en tillvaro de inte klarar av. De saknar helt enkelt närvarande vuxna. Det är inte så konstigt i ett samhälle där många föräldrar sliter hårt för att hinna med livspusslet med jobb och familj. Den stora bristen är tid och tid att vara tillsammans. De allra viktigaste för barnen är naturligtvis föräldrarna. Min fråga är därför till statsrådet , som har ansvaret för barnomsorgen: Tänker regeringen lyssna på detta nödrop och se till att barn och föräldrar får mer tid tillsammans och att det blir möjligt med valfrihet för familjerna och för de vuxna att vara närvarande i barnens liv? 41 Statsrådet (): Det behövs fler vuxna runt våra barn i förskolan, i skolan, och på många andra områden. Därför har regeringen satsat på mer resurser både i förskolan och i skolan. När vi sedan kommer till det som frågar om att alla vill ha mera tid. Det tror jag att alla som är småbarnsföräldrar kan ställa upp på. Det är klart att man vill ha mera tid. Men på vilket sätt ska han få mer tid? Jag antar att lite insinuerar att det borde vara ett vårdnadsbidrag på som gör det möjligt för mammorna att vara hemma med sina barn. För mig är det inte en modell. En lång föräldraförsäkring och möjlighet att gå ned i arbetstid när barnen är små är bättre modeller att välja. får gärna utveckla sin fråga om hur detta vårdnadsbidrag skulle kunna fungera för att ge båda föräldrar möjlighet att få mer tid för sina barn. Små barn innebär mer pusslande. Det pusslandet kan nog vi politiker aldrig ta bort. 42 (): Tack ska du ha, statsrådet. Barn behöver vuxna. ropar barn och unga, enligt , att det ska finnas fler mentalt närvarande vuxna. Då borde man börja med de allra viktigaste vuxna, nämligen föräldrarna. Vi kristdemokrater vill till exempel satsa 2 miljarder mer än vänsterkartellen gör på förskolan för att få en bra kvalitet där. Men vi vill också se fler insatser för att skapa en verklig valfrihet för familjerna med barndagar, förbättrad föräldraförsäkring och olika lösningar just därför att olika familjer och olika barn är olika. Då blir det en ganska skarp kontrast mot den lite gammaldags retorik som direkt börjar ta med vårdnadsbidrag. Socialdemokraterna vill pressa in alla i ett och samma fack. Det vet vi. Vi kristdemokrater vill ha en mångfald av olika lösningar just därför att vi ser att olika barn och olika familjer behöver olika lösningar. Frågan är när också regeringen ska inse det. 43 Statsrådet (): På den punkten är och jag alldeles överens. Barn är olika och har olika behov. Föräldrar är olika och har olika behov. Det är också därför som det kanske vore att och såg hur verkligheten ser ut. Var femte förskola bedrivs i annan regi än . Det finns en mångfald av pedagogiker. Det finns öppna förskolor, och det finns familjedaghem i olika regi. Dessutom har vi världens mest generösa och flexibla föräldraförsäkring som ger föräldrarna tid för sina barn. Den ger alla föräldrar verkliga möjligheter att vara hemma med sina små barn. Valfrihet och mångfald finns, . Öppna ögonen så kommer du att se det. Svensk utbildning av imamer 44 (): Min fråga var egentligen tänkt till , som ju har fått förhinder. Eftersom frågan är av rätt så övergripande karaktär och eftersom ju har varit utbildningsminister så dristar jag mig att ställa frågan till honom, men jag accepterar naturligtvis om han inte vill svara på den. Den senaste tidens händelser med Muhammedkarikatyrerna ger oss anledning att tänka till . Antalet muslimer ökar i . Det innebär även att antalet muslimska församlingar också ökar, och därmed behovet av imamer. Imamer är faktiskt en bristvara. Imamer är inte bara böneledare utan en auktoritet när det gäller sociala och rättsliga frågor. De har alltså en väldigt viktig position. Därför undrar jag om regeringens principiella inställning. Skulle man kunna införa en imamutbildning i liknande den prästutbildning som man har? 45 Statsrådet (): Frågor som rör trossamfund ligger under mitt ansvarsområde, så jag kan svara på den frågan. Både integrationsminister och jag själv har varit i kontakt med de muslimska samfunden när det gäller just frågan om imamutbildning. Det har också förts en diskussion om huruvida det ska finnas en imamutbildning på en nordisk nivå. Det pågår alltså diskussioner på många olika håll, och kommer jag att träffa de muslimska samfunden i för att resonera om den här frågan. Huruvida utbildningen sedan ska vara obligatorisk och huruvida staten ska finansiera den, om den ska vara kort eller om den ska vara lite längre, om den ska ligga på högskola och så vidare därom har vi absolut inte fattat något beslut eller satt ned foten. inleder vi en diskussion, för vi inser att det finns ett behov. Hur är man på allra bästa sätt imam i ? 46 (): Jag är tacksam för det glädjande beskedet. Vi från har drivit det här , så jag är glad att ett steg i rätt riktning är taget. 47 (): Trots näringsministerns fina ord tidigare om svensk ekonomi vet vi att ungdomsarbetslösheten i vårt land är på en alldeles för hög nivå på en oacceptabelt hög nivå. Och detta är i välståndslandet , i Socialdemokraternas ! På något sätt är det som att man tycker att det är helt okej att över 50 000 av dagens unga står utanför arbetsmarknaden och också utanför trygghetssystemen. Detta tycker man trots att vi vet hur oerhört viktigt det är att man efter gymnasietiden antingen kommer ut i ett arbete, får en utbildning som leder till arbete eller över huvud taget kan försörja sig så att man slipper att leva på bidrag eller andras välvilja. Därför skulle jag vilja fråga ansvarig ungdomsminister hur hon kan acceptera den miljö som dagens unga lever i, i det utanförskap och den ungdomsarbetslöshet som väldigt många har. 48 Statsrådet (): Att vara arbetslös är naturligtvis otroligt bekymmersamt. Om man dessutom är ung och står utanför arbetsmarknaden och inte ens har fått pröva på, och fått ett första jobb, är det så klart en utsatt position. Det gör att man får allt svårare att hitta bostad, bilda familj, flytta hemifrån och helt enkelt bli en självständig och oberoende vuxen. Jag kan inte låta bli att ställa den fråga som har mot det förslag som har presenterat. Det handlar om att ska stå utan arbetsrätt och utan arbetstrygghet. De ska egentligen inte omfattas av några lagar som omfattar alla andra på arbetsmarknaden. Vilka möjligheter har den 23-åring som står utan skydd, får ett arbete och blir av med jobbet på kanske två ? Vem hyr ut en bostad till den unga människan? Vem vågar flytta hemifrån med den otrygghet som finns? Det vore intressant om kunde utveckla hur detta skulle kunna skapa flera jobb. Dessutom har det varit vilda protester i , där idén har kommit upp och precis genomförts. 49 (): Jag förstår att inte vill svara på min fråga. Det måste ju ändå vara besvärligt, speciellt när socialdemokratin har bestämt sig för att den senaste parollen ska vara att alla ska med. Man ska ha respekt för de trygghetssystem som finns. Men vi i ser ändå att de är ett hinder, ett nästan oöverstigligt berg och en svår mur att komma igenom. Då måste vi som politiker se till att de ungdomar som vill komma in på arbetsmarknaden också har möjlighet att göra det. vet vi enligt en undersökning som man har gjort i EU-15 de gamla EU-länderna att ligger på en genomsnittsarbetslöshet på , och den i EU är . I är den 8 ½ % och i är den . Det är en oacceptabel nivå som vi ligger på i . Och har man som socialdemokrat och också som ungdomsminister i det här fallet i stort sett mage att säga att vi i alliansen lägger fram förslag som ger hinder och inte möjligheter för ungdomar! Hur kan ansvarig ungdomsminister acceptera den situation som många ungdomar lever i, i ett utanförskap och i arbetslöshet i Socialdemokraternas ? 50 Statsrådet (): Jag accepterar inte att unga människor finns i arbetslöshet. Därför ska vi förbättra gymnasieskolans program också de yrkesförberedande programmen. Därför ska det finnas olika insatser och åtgärder för dem som är unga och som står utanför arbetsmarknaden. Men jag kan inte låta bli att ställa det mot det förslag som lägger fram, som om det skulle lösa problemet. 450 000 ungdomar mellan skulle beröras av det förslag som har presenterat om att bli av med arbetsrätten och arbetstryggheten. Det finns undersökning på undersökning som visar att unga människor värderar tryggheten precis lika mycket som äldre. På vilket sätt ökar friheten för de enskilda unga människorna att flytta hemifrån och att leva självständiga och oberoende vuxenliv om de gör det utan trygghet på arbetsmarknaden? Jag tycker att ska återkomma när man har lite mer på fötterna. 51 (): Arbetet med en ny stor gasledning mellan och har påbörjats. Huvudalternativet är en dragning sydost om . Vid en frågestund för en månad sedan sade statsrådet att en eventuell gasledning skulle prövas enligt de mycket ambitiösa miljöprövningar som ju sker i . En av de miljöfrågor som regeringar i andra Östersjöstater har väckt handlar om risken för att röra upp gifter från dumpade kemiska stridsmedel. Ett sådant dumpningsområde finns nära den tänkta huvudledningen sydost om . I den prövning som föregick beslutet om att tillåta diverse undersökningar på havsbottnen för att förbereda gasledningen berörde varken eller Försvarsmakten frågan om giftiga stridsmedel. Dessutom valde regeringen att bortse från skyddet av de utsjöbankar och andra skyddsvärda områden som finns där ledningen ska fram. Vad tänker miljöministern göra för att säkerställa att en kommande gasledning under inte ska röra upp gifter som dumpats i havet och inte ska störa skyddsvärda områden? 52 Statsrådet (): Den fråga som tar upp är mycket viktig. Den är också mycket livligt debatterad mellan och mellan oss miljöministrar. Hur ska vi hantera de gasledningar som dras fram? Jag är enig med om att det är mycket viktigt att vi får en allsidig prövning om denna gasledning kommer till stånd. Självfallet är det viktigt att vi då också beaktar riskerna för att dra upp gifter och dumpade ämnen från havsbottnen. Det finns skäl att se över de prövningsrutiner som vi har här, och jag kommer att följa ärendet mycket noggrant. 53 (): ratificerade Kyotoprotokollet, och därmed trädde det i kraft. Världens länder ska nu tillsammans ta någon sorts ansvar för klimatet och för klimatutsläppen. För att klara våra svenska klimatmål måste vi fatta beslut om åtgärder för att till exempel minska utsläppen från den ökande trafiken. Om vi drar in mer fossilgas i måste vi ta i desto hårdare för att minska utsläppen från transporter och andra sektorer om vi ska klara våra klimatmål. Mot den bakgrunden undrar jag: Anser miljöministern att det är förenligt med svensk klimatpolitik att vi bygger en gren till från den kommande gasledningen mellan och ? 54 Statsrådet (): Låt mig säga att vi har en mycket tydlig klimatpolitik, där vi har satt ett tydligt mål för vart vi ska nå och vilka utsläpp av växthusgaser som vi kan tillåta i . Inom ramen för de målen ger vi aktörerna frihet att agera. Vi har satt skarpa instrument i verket för att se till att det är så lönsamt som möjligt att bedriva verksamhet med förnybar energi och att det är förenat med kostnader att släppa ut växthusgaser. Inom ramen för det regelverket har alla aktörer att agera. Vi har inte från regeringens sida bestämt eller förbjudit att man får använda gas. Alltså är det marknadens beslut om aktörer är intresserade av att dra gasledningar. Det är utgångspunkten. Därefter sker det en miljöprövning, där vi ser om detta är möjligt. De aktörer som gör detta måste dock räkna med betydligt skarpare styrmedel därför att vi vet att långsiktigt måste utsläppen minska betydligt mer än vad de har gjort . Vi har inom EU:s ram, med stark tillskyndan av , satt upp målsättningar på att minska utsläppen av växthusgaser med mellan och till 2020. Inom ramen för detta finns det inte särskilt stort utrymme för att utveckla fossilbaserad kraft i . 55 (): Jag vill ställa en fråga till utrikesminister . I går i den utrikespolitiska debatten tog jag upp vikten av ett nationellt engagemang i . Jag tog också upp min förhoppning om att UD på något sätt skulle inrätta en tjänst som anknöt just till Barents och nu när Svenska inte längre finns. Jag undrar hur utrikesministern ser på den möjligheten. 56 Utrikesminister (): Jag håller verkligen med om att är viktigt. Det var när vi hade ordförandeskapet som vi gav möjlighet att skapa ett sekretariat. Två länsstyrelser fick tjänstemän som agerade som sekretariat, och det fanns också en på UD. Det var en tillfällig lösning, och den har utvärderats. Utvärderingen ledde fram till att det praktiska sätt som man hade anordnat det på inte var det bästa sättet. har vi fattat beslut om att vi ska tillföra medel till de två länsstyrelser som är ansvariga här så att de kan sätta upp resurser för ett sekretariat. Det är mer pengar än man har fått via de tjänster som var placerade där. Därutöver bereder vi nu en fråga om att också ha en tjänst på UD som också samarbetar med länsstyrelserna. På det här sättet hoppas jag att vi verkligen har säkerställt att har den service man behöver i ett sekretariat som fungerar väl. 57 (): Tack för det här glädjande beskedet. Det är oerhört viktigt att man har både ett nationellt och ett regionalt samarbete när det gäller Barentsfrågorna. Vissa frågor måste skötas på nationell nivå och andra på regional nivå. Jag tackar jättemycket för det här beskedet. 58 Utrikesminister ():