prot · GT09116 · 2006-05-04 00:00:00 — Vi ställer ju om det svenska försvaret och vi ska ha en ökad internationalisering. Det betyder naturligtvis fler internationella övningar. Regeringen är mån om att den övningsverksamheten genomförs på ett sätt som står i samklang med en bred acceptans hos svenska folket. Vi har några vägledande principer när vi prövar de internationella övningarna. Det ska vara med länder som tillhör Partnerskap för fred. Det ska vara med länder som vi har ett bilateralt militärt samarbete med. Det ska vara med länder som vi deltar i internationellt fredsfrämjande arbete tillsammans med. fick regeringen en anmälan från Försvarsmakten om att förutsättningarna hade förändrats när det gällde en av de internationella övningarna. Efter beredning, som inte tog särskilt , i svarade vi Försvarsmakten att det inte stämmer med de principer vi har och att det därför är lämpligt att avvakta ett annat övningstillfälle. 54 (): Andra europeiska länder som deltog i övningen såg inga hinder i att var med. ensamt ställde de här kraven. Vid övningen Snöflingan i norra deltog ryssarna. Vi vet att den 18:e mekaniserade bataljonen från var med. Den är mycket känd för riktigt vedervärdiga angrepp mot tjetjenerna. Då gick det bra att öva tillsammans. De är visserligen med i PFF-samarbetet, men om vi ställer moraliska krav på borde vi rimligtvis ställa dem också på ryssarna. Sysslar inte regeringen med dubbelmoral när man inte kan öva tillsammans med israelerna? Är det inte bättre med samarbete än att försöka isolera ett annat land? 55 Försvarsminister (): Jag tycker att borde veta bättre än att lägga ihop de två övningarna. Vi har ju ett ansvar för att internationaliseringen av det svenska försvaret sker i steg som gör att svenska folket känner förtroende och tilltro och att det svenska försvaret har en fortsatt förankring. är med i Partnerskap för fred och vi deltar i övningar tillsammans i Kosovo. Det stämmer med de principer vi har. Jag tycker inte att det är en stor sak att vi avviker från att vara med i övningar där förutsättningarna förändrats. Det har hänt tidigare. Det kommer sannolikt att hända emellanåt att det blir ändrade förutsättningar och att vi bestämmer oss för att inte delta. Skälet är att vi är måna om att det som har önskat, nämligen en ökad internationalisering, ska ske i sådan takt att det finns ett starkt stöd hos svenska folket. 56 (): Jag har en fråga till finansminister . tillkännagav för regeringen som sin mening att reklamskatten skulle avvecklas. Direktreklam, tv, radio och Internet är ju redan skattebefriade. De så kallade gratistidningarna missgynnas mest av de skatteregler vi har . har olika finansministrar sagt att reklamskatten ska avskaffas när ekonomin så tillåter. Jag vill citera ur TT : En av de starkaste budgetar som en finansminister i kan lägga fram så beskrev en nöjd vårbudgeten under den traditionsenliga budgetpromenaden . Utifrån detta uttalande och vad man har sagt innan är min fråga: När kommer regeringen att verkställa beställningen? 57 Finansminister (): Först och främst vill jag tacka för att han till protokoll läste in vad jag sade om budgeten. Jag förstår indirekt att han delar uppfattningen att det här är en av de starkaste budgetar som någon finansminister i kan presentera eftersom han efterlyser ytterligare reformer, den här gången på inkomstsidan i form av en avskaffad skatt. Vi tog ett första steg i att avskaffa reklamskatten i samband med då skatten sänktes med . Regeringen har för avsikt att återkomma till när vi ska ta nästa steg. 58 (): Finansministern får göra vilka tolkningar han vill. Han kunde tolkat mitt första inlägg med vad han har sagt, nämligen: När vi har råd ska vi ändra det här. Jag vet att det har tagits ett litet steg. Men det steget missgynnade snarare gratistidningarna. Min slutfråga är: Hur ser finansministern på tillkännagivanden? Ska regeringen verkställa dem? 59 Finansminister (): Vi är i färd med det. Vi tog ett första steg , som jag sade. Tillkännagivandet är uttryckt när ekonomin så tillåter. Jag kan inte annat än notera, vilket jag gjorde i en interpellationsdebatt med , att den så kallade borgerliga alliansen inte heller har med ett avskaffande av reklamskatten i sitt budgetalternativ. 60 (): Jag vill vända mig till justitieminister . Det gäller en fråga som vi har debatterat vid ett flertal tillfällen. Den handlar om herrelösa fastigheter. Eftersom det nu är vår vet jag att ungdomarna och även barnen kommer ut och leker. Och det område som jag tänker på berör mitt hemlän , nämligen Hästhagen i . Jag vet också att justitieministern var vänlig och tog min motion i beaktande och såg till att det blev en lagändring om att tillföra gode män för kommunerna. Men det har inte hjälpt. Jag undrar om ministern har något mer i beredskap. Vi kan inte ha det på detta sätt. Det är ett stort område där har sju stora hus som måste saneras. Vad avser ministern att vidta för åtgärder så att detta rättas till på riktigt allvar? 61 Justitieminister (): Precis som sägs här har vi vidtagit de åtgärder som har efterfrågats, och vi har också genomfört de lagändringar som har efterfrågats. Det är möjligt att det inte löser alla problem. Men det är ännu för tidigt att säga vilka ytterligare åtgärder som kommer att behövas. Men precis som jag har sagt tidigare, både före lagändringen och efter, kommer vi att följa frågan och precis som tidigare vidta de åtgärder som behövs. Det kan jag försäkra. 62 (): Då kan jag tala om för att det inte fungerar. Området är fortfarande ograverat som det har varit . Inte minst viktigt är detta eftersom staten har haft försvarsövningar i området. Det visar att det är ett oerhört miljöfarligt område som måste saneras. Och staten måste faktiskt ta sitt ansvar för Hästhagen i . Jag vill skicka med detta både till justitieministern och till försvarsministern. 63 Justitieminister (): Det är alltså på det sättet att detta har förhindrats genom att vi inte har haft den lagreglering som har genomförts. Men har det åtgärdats, och vi har en sådan. Därför kan vi lättare följa upp det arbete som behöver göras. Och jag är fullt medveten om den situation som råder. Och det är viktigt att komma ihåg att bara för att man gör en lagreglering så ordnar sig inte allting automatiskt. gäller det att stat, kommun och andra myndigheter tar det ansvar som vi är helt överens om behöver tas. Och man kan inte heller nu säga att det behövs en lagändring från på förslag från regeringen. Det har redan gjorts, och vi har tagit det ansvaret. Men, som sagt, vi får inte luta oss tillbaka . Utan nu behövs det ytterligare insatser på det sätt som beskrivs. 64 (): Jag vill ställa en fråga till justitieministern. Vi fick för besked om att regeringen hade landat i fråga om tingsrättsorganisationen i med förorter och att det inte blev någon eller utan en stor samlad tingsrätt. Även om vi från oppositionen har varit kritiska mot stora domstolar, så kan vi faktiskt den här gången se fördelarna, speciellt om man nu inryms i en byggnad intill polis, åklagare och häkte. Men det finns en fråga i sammanhanget, och den gäller en utlokalisering av en enhet för tvistemål och sjörätt till . Min fråga är: Vad är regeringens skäl för att man ska bryta ut en del av den stora ? 65 Justitieminister (): Det är riktigt att en del av tingsrätten ska finnas där, och den får naturligtvis egna arbetsuppgifter på det sätt som behövs. Anledningen till att det inte formellt blev var att vi tyckte att det just med tanke på placeringen kan finnas goda skäl att inte ha komplicerade brottmål på det ställe som har beskrivits på . Därför är denna enhet tänkt för tvistemål och i synnerhet sjörätt. Just av det skälet går det inte att formellt ha en särskild domstol, utan det får bli en del av den nya domstolen . Det är det som är skälet till detta. 66 (): I tidigare diskussioner med justitieministern har vi talat om att vissa tingsrätter i samband med förändringarna fick två eller tre kansliorter. Då har vi varit väldigt överens om att det var mycket olämpligt ur ledningssynpunkt och när det gäller möjligheterna att flytta domare från den ena arbetsuppgiften till den andra. Jag förstår över huvud taget inte vad justitieministern nu gav för skäl till att det ska finnas en tvistemålsavdelning och en sjörättsavdelning på . De som är berörda av en sådan enhet, förutom allmänheten, är domare och advokater. Och de finns i . Och vad gäller domarna så skulle de ju finnas på samma ställe om man inrymde dem i den planerade nybyggnaden. 67 Justitieminister (): Jo, det är alltså så, , att vi har sagt att en viktig del i detta arbete är att man också har statlig närvaro i andra områden än bara i de centrala delarna av , och . På samma sätt som vi har flyttat ut en del av den dömande verksamheten till vill vi också göra det till . Men det finns ett undantag. Polis, åklagare och kriminalvård har nämligen haft starka invändningar mot att det vid brottmål ska ske besvärliga transporter. Det är både stora risker med ett sådant arbete och stora kostnader. Därför har vi när det gäller omorganisationen i gjort den bedömningen att vi lyssnar på dessa myndigheter och tar bort brottmålen från och låter övrig verksamhet vara kvar, så att den ursprungliga tanken om en statlig närvaro i andra områden än bara i ligger fast. Det är på det sättet som vi har kommit fram till denna lösning. Då får vi precis det som vi har velat uppnå och också en bred enighet bland de berörda myndigheterna. 68 (): Jag har en fråga till . har ett kampanjmöte på för att tala om studenternas sociala och ekonomiska situation. I vårbudgeten får de tack vare insatser en liten höjning av den sammanlagda inkomsten av bidrag och lån. Det blir en höjning från till , eller . gick socialminister ut med beskedet om att gränsen för att vara fattig i är att ha en sammanlagd disponibel inkomst på . Studenternas ekonomiska situation är betydligt sämre. Min fråga blir då om ministern delar uppfattning och om den kommer att få någon betydelse framöver när det gäller studenternas ekonomi. 69 Finansminister (): Det är riktigt att studenter har en utsatt ekonomisk situation. är studenterna inte en homogen grupp. Det finns studenter med bättre ekonomiska villkor, och det finns studenter med sämre ekonomiska villkor. Vi tyckte ändå att det fanns skäl att inleda en reformering av studiemedelssystemet. Det gjorde vi nu i samband med vårbudgeten, vilket gör att studenterna får en höjning med totalt från . Jag är inte alls främmande för, även om jag vet att det är dyrt, att gå vidare . Men det får avgöras dels med tanke på vilket ekonomiskt utrymme som finns, dels med tanke på andra utsatta grupper som också har krav på ökade insatser på olika sätt. 70 (): menar att studenternas ekonomiska villkor måste förbättras rejält. En höjning med ytterligare är nödvändig och återställer egentligen studenternas ekonomiska situation till hur den var . En annan viktig fråga är boendekostnaderna. I vårbudgeten förbättras stödet för byggande av fler och billigare studentbostäder. Det är återigen ett initiativ från . Men stödet till bostadsbyggandet och inte minst till studentbostäder är osäkert . Regeringen förlänger det nuvarande stödet till mitten av 2008, men vill se rejäla investeringsbidrag som löper åtminstone . Då blir min fråga: Blir det ett fortsatt stöd till studentbostadsbyggandet, så att det kan byggas fler studentbostäder med rimliga hyror även efter mitten av 2008? 71 Finansminister (): är det i och för sig bara jag tillsammans med statsministern som har satt våra signaturer under vårbudgeten. Men där finns också, om än inte lika synligt, signaturer från och . Vi är överens om den ekonomiska politiken i vårbudgeten som ligger på bord. Jag tror att nu försöker plädera för valmanifest. Och det står honom naturligtvis fritt att göra det. Det kommer vi socialdemokrater också att göra tids nog när vi presenterar vårt valmanifest. Men en sak är säker, och det är att det kommer att byggas betydligt fler studentbostäder och små hyreslägenheter än om vi får förnyat förtroende. 72 (): Jag har en fråga till försvarsminister som rör Marinens Musikkår i . Marinens Musikkår är den enda professionella militärmusikorkestern i med heltidsanställda. Den är också en viktig del av vårt kulturliv och vårt gemensamma kulturarv . Frågan om Marinens Musikkårs vara eller icke vara har varit aktuell . Och försvarsministern har fått flera frågor angående detta här i kammaren. I går besökte försvarsministern min hemkommun och träffade då Marinens Musikkår på en repetition. Jag har sett och hört olika uppgifter om vilket besked de fick från försvarsministern och skulle gärna vilja veta vilket budskap försvarsministern framförde till musikkåren. 73 Försvarsminister (): Det är riktigt att jag hade ett samtal med . Jag kan först konstatera att hela försvaret genomgår en omställning, att det är tuffa sparkrav över hela linjen och att man också naturligtvis måste titta på om försvarsmusikverksamheten kan effektiviseras. Däremot har aldrig regeringen i några anvisningar talat om att en orkester ska plockas bort eller sagt hur stora belopp man kan spara i försvarsmusiken. Jag sade att min inriktning är att vi ska ha en ordentlig musikverksamhet i försvaret och att musikkårerna i och ska vara kvar. kommer jag att få ett underlag från Försvarsmakten. Då kommer Försvarsmakten att tala om hur de ser på musikkårerna i och . Jag tror att jag sade att jag tycker att det skulle vara trist om jag tvingas gå in och detaljstyra hur försvarsmusiken ska se ut och utformas. Jag hoppas att jag slipper det. Försvarsmusiken har en viktig roll i försvaret även framöver. Politikerarvoden och statliga vd-löner 74 (): Det var inte bara som det marscherades och demonstrerades över landet, utan också demonstrerades det då i . Det så kallade mot höga bonusar i näringslivet och alltför höga arvoden till förtroendevalda och politiker hade utlyst en demonstration. Därför har jag en fråga till finansminister , som ju har att hålla i vår gemensamma plånbok. Jag tror att många förtroendevalda över landet tycker att det är lite orättvist med den typ av uppror som var i där man pratar om politiker som roffar åt sig. De allra flesta förtroendevalda i vårt land utför sitt uppdrag alldeles utan eller med ett väldigt lågt arvode därför att de vill göra världen lite bättre för sina nära och för dem i sina kommuner. Men pekar ändå inte förekomsten av ett sådant här uppror på det som länge sagt om att man måste hålla efter bonusar i det statliga näringslivet och arvoden i och bland politiker och förtroendevalda, på att man måste göra just det så att förtroendet för oss politiker fortsätter att vara stort och så att förtroendet för att skattepengarna går till det man vill att de ska gå till faktiskt får finnas bland medborgarna? Pekar alltså inte det här på att man behöver den typen av åtgärder mot det statliga näringslivet och kanske till och med mot våra ärade riksdagsledamöter? 75 Finansminister (): Jag instämmer i det som inledningsvis sade, nämligen att det stora flertalet av förtroendevalda folkvalda politiker, som det heter är personer som har ett vanligt jobb och som vid sidan av, på sena kvällar, utför ett uppdrag i en fritidsnämnd, i en skolstyrelse eller vad det nu kan vara, till ett väldigt lågt arvode. Hur arvoderar ledamöter är inte en fråga som ska ställas till mig som finansminister, utan den ska ställas av till själv. 76 (): Jag tror att vet att jag har ställt frågan . Jag tror också att vet att regeringen som håller efter de statliga bolagen och att vi i riksdag och regering gemensamt har att besluta om en del frågor, om sådant som ersättningssystem, inkomstgarantisystem och så vidare. Därför skulle jag vilja ställa tre ja- eller nej-frågor till finansministern: 1.Är det rimligt att vd:ar i statliga bolag tjänar mer än statsministern? 2.Är det enligt finansministerns åsikt rimligt att ledamöter har haft en löneutveckling på ? 3.Är det rimligt att det finns, till exempel för en del av regeringens ledamöter, inkomstgarantisystem som innebär att man kan vara försörjd livet ut om man lämnar sin post? 77 Finansminister (): När det gäller de statliga bolagen och de arvoden och ersättningar som utgår till ledande personer har vi riktlinjer som utfärdas av regeringen och som det ankommer på styrelserna i respektive bolag att följa. Jämför man de reglerna med de regler som finns i det privata näringslivet och tittar man också på de ersättningsnivåer som finns ser man att det är betydligt lägre ersättningsnivåer i de statliga bolagen än det generellt sett är på motsvarande poster inom det privata näringslivet. När det sedan gäller arvoden rörande riksdagsledamöter och statsråd vet likaväl som alla andra i den här kammaren att vi har särskilda institutioner som fastställer riksdagsledamöternas och statsrådens arvoden personer som är oväldiga och ska stå fria och kunna göra en bedömning av vad som är rimligt. Jag tycker att vi ska fortsätta att hålla oss till den ordningen. Vi ska inte sätta våra egna löner, utan det ska göras av oberoende personer. Anmälningsskyldighet vid övergrepp mot barn 78 (): I går kom med en undersökning som visar att tusentals barn utsätts för sexuella övergrepp och misshandel. Vi vet också att vissa yrkesgrupper i vissa verksamheter har en lagstadgad skyldighet att anmäla. Min fråga vill jag ställa till . Enligt min mening har den här anmälningsskyldigheten aldrig fungerat som det är tänkt trots bra skrivningar i lagen. Orsaken till att den inte fungerar är bland annat att det råder osäkerhet bland personal om när man ska anmäla. Man känner en stor osäkerhet om vad som händer bakom hemmets stängda dörrar. Många är också väldigt rädda för hot och repressalier. Dessutom tycker man inte att det är någon idé att anmäla till därför att ingenting händer. Min fråga till statsrådet är om statsrådet är beredd att vidta åtgärder för att den här anmälningsskyldigheten ska fungera och för att fler barn ska få skydd och hjälp. 79 Statsrådet (): Det här är en väldigt viktig fråga. Det gäller att vi understryker att det inte är den enskilde läkaren eller läraren eller barnomsorgspersonalen som ska avgöra om de tecken som han eller hon ser, till exempel på misshandel i hemmet, är tillräckligt för att anmäla. Man ska göra en anmälan så fort man ser tecknen därför att det kan komma information från andra håll som bara har det är bara som så att säga har hela pusslet, hela bilden. Jag vill återigen understryka att man har denna anmälningsplikt. Det är väldigt viktigt att man följer den därför att om myndigheterna inte upptäcker de här situationerna och de här barnen kan vi ju inte heller använda oss av alla de insatser som finns lagstiftning, socialt stöd och annat. Vi skärpte anmälningsplikten i en särskild lagstiftning. Vi utvidgade anmälningsplikten, och vi förtydligade också lagstiftningen. Vi kommer att gå fram med en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Det kommittébetänkandet har precis varit ute på remiss. Vi tittar också på det för att se hur man kan uppmärksamma de här frågorna ännu mer så att vi kan upptäcka sådant här ännu tidigare. 80 (): Jag får tacka för svaret. Men jag vill ändå betona att det de facto inte hjälper att man skärper lagstiftningen. Så här har det ju varit . Trots att lagen föreskriver att man ska anmäla gör man ju inte det på grund av rädsla eller obehag eller därför att inte gör någonting. Jag tycker också att statsrådet överskattar verktyg. Inom den frivilliga har man faktiskt väldigt få möjligheter att hjälpa barn utan medgivande från föräldrarna. Min fråga till statsrådet blir därför om statsrådet inte är beredd att stödja linje med en vassare och snävare anmälningsskyldighet och att öppna för ett mycket bredare förebyggande arbete. 81 Statsrådet (): Nja, en snävare anmälningsskyldighet vill jag inte ha, snarare tvärtom alltså en ännu större tonvikt på hur viktigt detta är. Jag tror att det bästa om det ska vara ytterligare insatser är att vi när det sker övergrepp och det sedan rullas upp hur situationen har varit till exempel i de fall där barn skadas väldigt allvarligt av sina föräldrar eller det är ett dödsfall, som vi ju alldeles har kunnat läsa om i tidningarna inte bara blir bättre på att ta gärningsmännen, för det är vi ganska bra på, utan också går tillbaka och ser vad det var som gick fel. Vilken information hade ? Vilken information hade skolan, barnomsorgen och så vidare? Regeringen kommer därför att presentera ett lagförslag om hur man kan sätta upp den typ av dödsorsaksutredningar och skadeutredningar som har utrett. Där tror jag att vi får ett mycket bättre instrument än vi tidigare haft när det gäller att följa upp de här fallen. 82 (): Man har kunnat läsa i tidningen att polisen varnar för pedofilen men vägrar visa hur han ser ut. Det händer tyvärr alltför ofta att kriminella personer rymmer från fängelser och rättspsykiatriska kliniker. Senast hände det här i för sedan. Den här mannen som var dömd tio gånger för grova sexualbrott mot kvinnor och barn var ute på rymmen. Trots att polisen varnat för att den här mannen skulle kunna vara farlig lämnade man inte ut någon bild på honom för att kunna varna allmänheten. Jag vill därför ställa en fråga till justitieministern. Det handlar om en gärningsman som är dömd för ett grovt brott. Är det rimligt att hans integritet är viktigare än att skydda kvinnor och barn från att den här personen ska kunna begå nya brott mot dem? 83 Justitieminister (): Man arbetar med rymningar från rättspsykiatriska kliniker på , och det har också gjorts klara förbättringar, på samma sätt som vi på har tagit vårt ansvar när det gäller rymningar från fängelser. Det arbetet har givit resultat. Det kommer dock inte att innebära att det aldrig någonsin sker några rymningar. Men jag kan försäkra att arbetar och har arbetat med den här frågan, vilket också har gett resultat. Jag tror att väl känner till att jag inte får överpröva hur polisen agerar i ett enskilt ärende även om jag har synpunkter på det. Det finns möjligheter för polisen att i vissa fall lämna ut en bild. I det här fallet kom vi fram till att enligt polisen var inte den här mannen farlig, även om det påstods i vissa medier. 84 (): För oss moderater är det väldigt viktigt att polisen ska kunna skydda allmänheten från brott. Deras viktiga uppgift är att förebygga och utreda brott. Då blir det väldigt märkligt att polisen kan göra bedömningar på 21 olika sätt kring dem som rymmer från rättspsykiatriska kliniker och kriminalvårdsanstalter. I det här fallet säger polisens talesman att trots att mannen hade begått många brott ville man skydda hans integritet. De här bedömningarna görs nästan eller månad på olika polismyndigheter i . Man fattar alltså olika beslut och har olika regler och praxis för detta. Jag undrar om det är så det ska gå till. Ska man kunna göra på olika sätt så att det blir olika säkert för oss i allmänheten när personer avviker från anstalter? Är det inte rimligt att polisen kan gå ut med bilder och varna allmänheten för dem som man bedömer är farliga för kvinnor och barn till exempel? 85 Justitieminister (): Det handlar inte om att det är 21 olika myndigheter. Det handlar om att polisen själv ska göra en bedömning i varje enskilt fall. Det finns inga hinder, varken från min, regeringens eller sida, för att polisen i vissa situationer får publicera en bild på en förstasida. Men det kan ändå vara värt att veta att både läkarna och polisen som arbetade med den här mannen ansåg att han inte var farlig för andra. Man gjorde den bedömningen, och det har ingenting att göra med att det är olika polismyndigheter. Det vore ännu mer orimligt om jag som justitieminister skulle sitta i och ringa polisen och säga att i det här fallet bör de gå ut med en bild men i det här fallet bör de inte göra det. Då tror jag att vi skulle hamna i en ordning som ingen egentligen skulle tycka var bra. Jag är lite förvånad över att det ställs en sådan fråga av en erfaren riksdagsledamot. 86 ():