prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — Beträffande synpunkter på den målstruktur för polisväsendet som uppställts av riksdag och regering kan det konstateras att målstrukturen har förändrats sedan granskningen genomfördes. Detta är det konkreta svaret på det ena av de två förslagen i framställan. Uppföljningskraven har också blivit mer resultatinriktade, till skillnad från tidigare uppställda krav som varit mer produktionsinriktade. Det kanske kan vara på sin plats att berätta att utskottet har, som också sagts, som ett led i beredningen av framställningen dels bjudit in för att redogöra för innehållet i den bakomliggande revisionsrapporten, dels kallat till sig för att redogöra för vilka åtgärder som man vidtagit respektive planerar att vidta med anledning av . Vi anser att de åtgärder som redan vidtagit ligger väl i linje med de förslag som återfinns i framställan. har berättat ingående i detalj för utskottet om den mycket omfattande omorganisation som genomförts . Organisationsförändringen syftar till att förbättra samordningen och få en starkare fokusering på hur polisens kärnverksamhet kan utvecklas. Huvudkontoret vid ska utforma långsiktiga strategier för polisen och följa upp att strategierna får genomslag i verksamheterna ute i polismyndigheterna. Tanken är också att ska ha tätare kontakter med polismyndigheterna och att styrningen ska bli tydligare hela vägen ned i polisorganisationen. En särskild enhet har bildats inom för internkontroll. Enheten ska granska planering, uppföljning och styrning av polismyndigheterna. Genom att utforma ändamålsenliga styrprocesser och kontrollfunktioner är tanken att avdelningen ska kunna bidra till att öka polisens förmåga att utföra det som efterfrågas genom styrning. håller på att ta fram en strategi för det brottsförebyggande arbetet inom polisen. har också börjat arbeta mer aktivt med konkretiseringar av mål och uppföljning av den styrning som utövas. En ny modell för enhetlig uppföljning av organisationen har tagits fram. Inom bedrivs också ett arbete med att ta fram ett nytt system för medelsfördelning till polismyndigheterna. kommer också att i allt större utsträckning använda den föreskriftsrätt man har. Det pågår ett kraftfullt arbete för verksamhetsutveckling inom polisen, bland annat i syfte att använda polisens personalresurser mer effektivt och för att förbättra metoderna för utredning av brott. Och det finns mycket annat. Det nya strategiska metodprojektet har tagits fram. Det har också tagits fram ett underrättelsebaserat arbete. Med allt detta och mycket mer därtill kan man inte annat än dra slutsatsen att man inte ska slå in öppna dörrar. Låt oss ta det allvarliga på allvar, och låt oss ge våra polismyndigheter stöd i det viktiga arbete de utför i kampen mot brott och för rättvisa. Låt oss tillsammans med hänsyn till det inledda och i vissa delar genomförda arbetet inom och erkänna att det just nu inte finns anledning att kräva ytterligare åtgärder. Ge våra poliser lugn och ro att arbeta och genomföra den organisationsförändring som de vill göra. Låt oss erkänna att vad våra poliser behöver just nu är arbetsro och ordentliga resurser. Vi har tillfört ordentliga resurser och kommer att göra mer om det behövs. Vi är glada för den genomgång som har gjort. Men vi är också glada och nöjda med den insikt som visat genom att man på ett så resolut sätt redan vidtagit de åtgärder som krävs för att fullgöra det uppdrag de fått av oss på ett bra sätt. Att pracka på nya påpekanden och krav på nya åtgärder, herr talman, vore att slå in öppna dörrar. Det finns alltså just nu inga goda skäl för ett tillkännagivande från med anledning av den genomförda granskningen av . I den specifika frågan om en översyn av för- och nackdelar med en sammanhållen polismyndighet kan jag helt enkelt säga att därom tvistas det. Enligt vår mening finns det inget underlag för det i själva rapporten. Det är svaret på den andra frågan. Utskottet är helt enkelt inte berett att ta ställning till frågan just . Som säger är det inte mer centralisering som behövs just . Det man behöver just nu är arbetsro och möjlighet och stöd att genomföra det som redan påbörjats. Med det, herr talman, kan jag konstatera att jag svarat även på varför vi tycker att alla motioner utom den som är väckt av s, v och mp ska avslås. Vi måste stödja våra poliser och ge dem lugn och ro. Vi måste vara tacksamma för den revision som har gjorts. Det görs redan mycket och det kommer att ge resultat. Vi ska inte splittra polisen ytterligare. I detta anförande instämde , , och (alla s). 189 (m) replik: Jag hade hoppats att det var många socialdemokrater som också ville begära replik. sade att han välkomnade granskning. Men ni ville ju inte ge ert stöd. Faktum är att ni socialdemokrater inte ens ville diskutera saken här i kammaren. Vi fick votera fram debatten och ett särskilt betänkande. Min första fråga är: Hur ser ni socialdemokrater på det här med revisorer och revisionsrapporter över huvud taget? Är det vanligt inom socialdemokratin att man avslår revisorernas förslag, vilket ni nu vill att riksdag ska göra? Den beredning som du nämnde, som vi har haft i utskottet där vi har bett komma och där vi har pratat med , har stärkt mig i uppfattningen att det är viktigt att ger sitt stöd till de förändringar som föreslås i rapporten. Det är inte länge sedan. Man påpekar också att en del arbete bedrivs på för förändringar. Men det som du säger här i talarstolen du talar om att jord och himmel håller på att förändras och att det är ett fantastiskt arbete på gång är faktiskt en överdrift. Det arbete som pågår kände ju redan till. Vad vi kan göra här i är att sätta lite press på regeringen och på att faktiskt fullfölja det arbete som man har tagit de första stapplande stegen för att sätta i gång. Att RPS skulle behöva arbetsro var det dummaste jag har hört på länge, om jag får uttrycka mig så fast det är dumt att säga det i kammaren. Jag menar att det har sovits alldeles för . Det har hänt alldeles för lite med socialdemokratisk regering. Om får arbetsro kommer framtiden aldrig att bli av. Så enkelt är det. Vi behöver ett förändringsarbete. Vi har fått stöd för det och ett underlag, och vi har fått förslag om vad kan göra för att bidra till detta. Och ni socialdemokrater säger nej. Förklara det för mig och svenska folket! 190 () replik: Jag ska försöka att förklara det för dig . Vad behöver är just arbetsro. De behöver vårt stöd. Den jämförelse du gör mellan och vanliga revisorer i föreningar och bolag är haltande. Det är inte samma sak. Du ska också erkänna och berätta att i denna revision gör styrelsen en framställan. Styrelsen är ju självklart en politiskt tillsatt styrelse med en borgerlig majoritet. Men det är inte det som är det viktiga. Det viktiga är att titta på det som har gjorts, den bakomliggande rapporten. Den är bra, och det har vi sagt. Man måste också titta på vad som har gjorts. Ska vi pracka på dem nya påpekanden när det redan görs mycket? har mycket aktivt börjat arbetet med att konkretisera de mål och uppföljningskrav som behövs för att styra verksamheten. Man har infört ett mer underrättelsestyrt arbetssätt. Man har en maskinell satsning i syfte att öka uppklaringen av brott. Man har skapat ett nytt utredningskoncept och en ny underrättelsemodell för ledning och styrning som ska hjälpa cheferna på olika nivåer att göra rätt prioriteringar baserat på underrättelse och annan relevant kunskap. Allt detta görs. Det du vill är att använda som en politisk batong i debatten. Det ska vi inte göra. Vi ska ta det allvarliga på allvar. Det är bra att rapporten är gjord. Den kritik som framförs tas på allvar. Vår roll som politiker är att väga saker och ting mot varandra och se vad som är viktigt. Just nu är det viktigt att se att det redan görs väldigt mycket inom polisen. Det de behöver är mer resurser och vårt stöd. Det är vi socialdemokrater beredda att ge dem. 191 (m) replik: säger att jämförelsen mellan föreningsrevisorer och haltar. Det håller jag med om. Det är en förenkling. I föreningarna har vi ofta lekmannarevisorer. I har vi revisorer som KU och har arbetat länge och omsorgsfullt för att leta fram. Vi har revisorer som är de allra bästa vi har kunnat hitta i när det gäller att granska offentlig verksamhet. Det är klart att de är ett strå vassare än många föreningsrevisorer. Det är just därför som jag är så otroligt förundrad över att ni socialdemokrater inte bryr er om vad dessa kunniga revisorer föreslår. Ni avslår det. Är det en tradition ni har inom Socialdemokraterna att strunta i detta? Jag tror att det är oerhört centralt att man i de två hemställanspunkterna pekar på en sak som inte pågår. Det är arbetet med att se efter vilka för- och nackdelar som finns med en enmyndighetslösning för polisen. Vi har faktiskt enigt beslutat om en sådan organisation när det gäller andra delar av rättsväsendet. Det borde vara väldigt intressant att ta fram de uppgifterna. Ni vågar ju inte. Ni är så prestigeladdade och rädda för att ta till er revisorernas synpunkter. I många sammanhang, även i näringslivet, har jag varit med om att man ser revisorerna som en hjälp och ett stöd för att åstadkomma något bra. Man ser det inte som en nesa att säga ja till revisionen. Man ser det som ett sätt att få stöd och kraft för ett förändringsarbete. Så ser jag ett ja till den framställan som Riksrevisorerna har lagt till . Jag vill ge och regeringen stöd för att driva på moderniseringsarbetet. Vi behöver det för svensk polis och för medborgarnas skull. 192 () replik: När det gäller jämförelse mellan revisorerna vill jag säga att det är vi som har det yttersta ansvaret. Vi måste väga in den rapport som ligger och det som redan är genomfört, det arbete som pågår, det resultat som redan kan synas. Det vill vi ta ansvar för själva. Det är vi som tar ansvaret. Jag tror att det viktigaste ansvar vi tar just nu är att säga att det inte är läge att pracka på ytterligare påpekanden när nästan allting som står i rapporten redan görs. Låt mig också säga att i den specifika frågan om en översyn ska göras eller inte och fördelar och nackdelar med en sammanhållen polismyndighet kan vi bara konstatera att egentligen inte närmare berör frågan i granskningsrapporten och inte heller lämnar något sådant förslag. Det är som lämnar förslag i den delen. Man kan säga att det egentligen saknas underlag för det. Vi är självklart inte beredda att utifrån det fatta beslut om en ytterligare centralisering. Det finns demokratiska aspekter. Var sak har sin tid. Till kan jag säga att jag inte alls är orolig. fördröjning brukar ju landa på samma ställe som Socialdemokraterna. Jag ser fram emot att ni också kommer att stödja detta . Ni har ju tagit för vana att efterapa Socialdemokraternas politik numera. 193 () replik: Det här blir lite konstigt. Jag får inte ihop det riktigt. kom med sitt krav på dessa tillkännagivanden . Det är ungefär sedan. Vi var överens om att är riktig. Det finns ingen bra styrning av svensk polis. Det finns inga tydliga mål och utvärderingen är inte något vidare. Det var vi ganska överens om. Det är slutsatserna från . är frågan: Har det blivit så mycket bättre? Har det på de här två månaderna blivit så mycket bättre att det inte behövs något tillkännagivande? Har det fattats beslut i regeringen och som senare kommer att göra att det blir så mycket bättre att det inte behövs något tillkännagivande? I så fall vill man veta när det har blivit så mycket bättre så att vi kan återkomma och granska om ni hade rätt. Var kanske okunnig? Det är ytterligare ett alternativ. kanske menar att var för okunnig och därför gjorde denna framställan till . De hade ingen kunskap om hur mycket bra regeringen och redan hade gjort. Vilka av de alternativen anser gäller? 194 () replik: och är inte okunniga. Jag har redan sagt att vi är glada för det arbete som de har utfört och det är självklart att vi tar den kritik de ger på största allvar. Låt mig svara på din fråga om vad som har hänt. Det har genomförts en mycket kraftfull omorganisation . Det är en omorganisation som kommer att ge klart förbättrade förutsättningar för att styra och utöva bättre tillsyn, följa upp bättre och framför allt utvärdera polismyndigheterna. har huvudkontoret vid bildat en enhet för internkontroll. har infört en ny nationell underrättelsemetod som man använder för att få bättre ledning för cheferna att fatta beslut. Man har fått mer ändamålsenliga styrprocesser och kontrollfunktioner i och med den nya omorganisationen. Det är det som har hänt. Om man vill vara dogmatisk kan man ju säga att eftersom har lagt dessa förslag ska vi prompt göra ytterligare påpekanden och lägga fram nya krav. Om man vill se det som sker kanske man kan landa på slutsatsen att det inte är nödvändigt just . Vi har ögonen för att se. Vi har lyssnat och hört vad har berättat för oss om vad de gör. Låt oss ta det på allvar och visa dem stöd och ge dem de resurser och det stöd de behöver för att göra ett bra jobb. 195 () replik: Det var ett bra klargörande att omorganisationen har skett . Visste inte att den omorganisationen hade skett? Det måste ju ha beslutats ganska långt för att kunna ske . Menar att , och och de andra i var okunniga om att detta har hänt? Eller också var de inte alls okunniga om att detta skett och att dessa beslut hade fattats, utan de tyckte ändå att det behövde göras en framställan till för att ska tillkännage för regeringen enligt de här två punkterna. Så tror nämligen jag att det är, att mycket väl hade denna kunskap men ändå inte tyckte att det var tillräckligt och att regeringen behövde få detta tillkännagivande. Och det är en enig styrelse i , inklusive de socialdemokratiska ledamöterna. Man kan i förlängningen tänka lite grann på roll. Om , mest av prestigeskäl därför att majoriteten i inte vill tillkännage någonting över huvud taget till den socialdemokratiska regeringen, avslår de framställningar som i fortsättningen kommer från en enig styrelse i , då är frågan: Varför ska vi ha ? 196 () replik: granskning omfattar i huvudsak perioden 20022005 med särskild tonvikt på 2004. Underlaget var klart . Det är bara en förklaring till det du talar om. Du säger det mot bättre vetande. Det som har skett är att i den dialog som har skett och under arbetets gång har gjort en omfattande och kraftfull omorganisation just för att göra exakt det som påpekar. Det är precis det som man gör. Ska vi av prestigeskäl bara för att lämnat en framställan godkänna den? Nej, då ska vi ta vårt ansvar som politiker och väga saker och ting mot varandra och i det läget landa på, på samma sätt som du har gjort när det gäller centraliseringen och att den kanske inte behövs just , att det inte är nödvändigt att peka på ytterligare krav. Det som behövs är lugn och ro att genomföra den omorganisation och de förändringar som är initierade. Det är det som behövs. På samma sätt som du har landat på att det inte behövs en centralisering har vi landat på att det behövs lugn och ro. Bara för att har kommit med en framställan behöver vi inte bifalla den. Det är vårt ansvar, och det ansvaret tar vi. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Särskild utlänningskontroll Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU16 Särskild utlänningskontroll (skr. 2005/06:61). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Företagsinteckningens förmånsrätt Föredrogs lagutskottets betänkande 2005/06:LU18 Företagsinteckningens förmånsrätt. 197 (): ska vi debattera lagutskottets betänkande 18 Företagsinteckningens förmånsrätt. I detta betänkande behandlas 14 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om just företagsinteckningens förmånsrätt. En motion som behandlas rör lönefordringar i konkurs. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och hänvisar till tidigare ställningstaganden från sida och pågående arbete. I ärendet har uppvaktningar ägt rum med företrädare för , De små kommunernas samverkan, Småkom, och Företagarna. En skrivelse angående förmånsrättsreformen har inkommit från . I betänkandet finns en reservation som berör förmånsrätten. 198 (): När regeringen lade fram sitt förslag till förändringar av förmånsrätten sade man att syftet var att underlätta företagsrekonstruktioner i stället för att försätta företag i konkurs. Kreditgivningen skulle inriktas på affärens lönsamhet och inte på säkerheterna. Konkurshandläggningen skulle bli snabbare, och oprioriterade borgenärer skulle få ökad utdelning i konkurser. Förslaget innebar också att staten skulle förlora sin förmånsrätt för skatter och avgifter. Vi var många som var tveksamma inför delar av reformen, och då framför allt till sänkningen av företagsinteckningens förmånsrätt från av företagets egendom till som var det ursprungliga förslaget. Det blev sedermera . De faror som vi såg var att små företag utanför de större städerna skulle få svårigheter att få krediter, och får man krediter krävs det ofta kompletterande säkerheter i form av personlig borgen eller andra kompletterande säkerheter. Vi varnade också för att företagen i ökad utsträckning skulle tvingas använda sig av leasing och factoring, som innebär ökade kostnader för företagen. Trots motståndet drev en majoritet av igenom förslaget. Men jag anar en viss osäkerhet. Majoriteten accepterade nämligen att en utvärdering skulle ske ganska omgående. Detta gjordes också, och regeringen beslutade att , , skulle göra en utvärdering. kom ITPS med en första utvärdering som efter en enkätundersökning konstaterade att i genomsnitt hade fått sina krediter omprövade . Och bankerna hade ställt krav på ökade säkerheter eller kapitalinsatser i ungefär hälften av fallen. Många sade också att detta berodde på de nya förmånsrättsreglerna. Det intressanta i detta är kanske inte siffrorna utan ITPS slutsats att den mest naturliga åtgärden är en skyndsam återgång från nuvarande av företagsinteckningens värde. Även från fältet har samma resultat visats och senast i en studentuppsats från . Där slås fast att detta ställer till problem för företagen. Jag kan konstatera att förändringen, eller försämringen som jag skulle vilja säga, har kostat svenska småföretag möjligheten att utvecklas och att anställa fler medarbetare. Det anses inte riktigt artigt att säga: Vad var det vi sade? Men när det gäller konsekvenserna av förändringen av företagsinteckningens förmånsrätt kan jag inte låta bli att säga: Vad var det vi sade? var det ca 6 700 konkurser som rörde företag. Om vi räknar mycket högt skulle av alla konkurser kunna bli föremål för en företagsrekonstruktion. Detta innebär att för att möjliggöra företagsrekonstruktioner för knappt 700 företag försämrar vi villkoren för tiotusentals företag. Är detta skäligt? Det finns en annan aspekt på detta. Genom förändringen avhänder vi företagen rätten att disponera över sin egendom. Företagen kan inte själva bestämma hur egendomen bäst ska användas. Jag tror inte att villaägarna skulle tycka att det var bra om staten bestämde att fastigheten skulle få belånas av värdet så att staten visste att fastighetsskatten skulle kunna betalas. Att kunna disponera sina företagstillgångar som säkerhet utan att tvingas lämna ifrån sig dem som handpant anser jag vara en god juridisk uppfinning. Från regeringshåll har man sagt att man avser att vidta åtgärder som kompenserar för de problem som förändringen eventuellt innebär. Detta är rätt typiskt för vänsterkartellen. Först ställer man till problem för företagen, och sedan försöker man genom bidrag ställa det till rätta. Det är inte bidrag som företagare behöver utan sunda och rättvisa spelregler så att de kan verka på en global marknad. Tyvärr tror jag att man med det tidigare förslaget alltför mycket ville lösa vissa insolvensrättsliga problem utan att ta hänsyn till rent näringspolitiska aspekter på förmånsrätten. Möjligheten att använda sin fasta och lösa egendom som säkerhet för krediter som man så väl behöver har ett stort värde för ett välfungerande näringsliv, inte minst i de delar av som har långt till marknaden. I propositionen 2003 uppgav justitieministern att detta var ett första steg på en mer omfattande reformering av insolvensrätten. Jag har tagit mig för att fråga justitieministern när utredningen kommer. Och det senaste budet var . Liksom låter vänta på sig, låter den insolvensrättsliga utredningen vänta på sig. Det är uppenbart att frågor som rör näringslivet inte prioriteras av regeringen. Vi i alliansen har enats om att behålla de goda delarna av reformen och om en justering av förmånsrätten för företagsinteckning så att den blir . Det är förvisso så att det tidigare beslutet och de förändringarna har medfört stora svårigheter för många företag. Där blir det svårt att reparera. Jag tycker dock inte att detta är ett skäl för att avstå från att försöka ge företagare så goda villkor som möjligt. Tillsammans med många andra förslag som alliansen har lagt fram för företagen i kommer vi med en ny regering att få ett näringslivsklimat som ger de en och en halv miljon människor som lever i utanförskap en möjlighet att komma tillbaka till arbetsgemenskapen. Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen i betänkandet. 199 (): Så var det återigen dags att debattera förmånsrätten vid konkurs. Det är en lång resa vi haft i lagutskottet. För mig har den varit ännu längre därför att när tillsattes, arbetade och senare lade fram sitt betänkande var jag inte bara aktiv som konkursförvaltare utan också ordförande i styrelsen för konkursförvaltare. Jag tyckte att den kommittén gjorde ett bra arbete mot bakgrund av de direktiv som lämnats. Felet kan man väl säga var kanske just direktiven. Jag var besviken på en punkt som kanske inte har så stor betydelse , men den har betydelse för leverantörerna i samband med konkurser. Man bibehöll nämligen löneförmånsrätten. Jag skulle vilja se hela lönegarantisystemet och anställdas skydd vid konkurser som en försäkringsfråga och att förmånsrätten därmed kunde tas bort. När vi i skulle hantera propositionen, , var min utgångspunkt fortfarande att det var en bra reform. Den är bra i många avseenden, men det stod rätt klart för oss att uppdelningen på företagsinteckningarna inte var bra. Vi gjorde försök att diskutera andra nivåer, men det lyckades inte på annat sätt än att det blev den något egendomliga kompromissen . Det är visserligen sedan de här lagändringarna trädde i kraft. Vi kan ändå göra vissa utvärderingar. Kanske behöver de inte alltid göras så vetenskapligt. Vi kan titta på frågan om det har blivit fler företagsrekonstruktioner och ett minskat antal konkurser. Ja, antalet konkurser har blivit mindre både och . Men tittar man på konkursstatistiken ser man att det går väldigt mycket både uppåt och nedåt. När vi nu ligger på totalt drygt 7 000 konkurser är vi tillbaka på 1980-talsnivå. var vi faktiskt uppe i så mycket som 22 000. Att antalet konkurser går både uppåt och nedåt har nog inte särskilt mycket med lagstiftningen att göra, utan det har att göra med konjunkturen och företagarklimatet i vårt land. Har det blivit fler företagsrekonstruktioner? kan man fråga sig. Det är ett litet bekymmer att få tag i statistik om företagsrekonstruktioner. Det är alltså inte alldeles enkelt. I försökte vi följa detta. handlade det om kanske 200 företagsrekonstruktioner i . Mer än hälften därav misslyckades bolagen gick i konkurs. Det var alltså inte så väldigt många företagsrekonstruktioner som genomfördes. Hur ser det ut ? har jag faktiskt lyckats få fram uppgiften att man vid svenska domstolar har genomfört offentliga ackord i 42 fall. Det är i varje fall inte fråga om någon uppgång för företagsrekonstruktionsinstitutet. Då har vi dessutom fått lönegaranti i företagsrekonstruktionsfallen. Sedan har vi kreditfrågan. Det enklaste där är naturligtvis att fråga ett antal företagare vad som har hänt.