prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — Just när det gäller skolans möjligheter att verka har friskoleverksamheten i sig som form faktiskt gjort det möjligt att starta den typen av skolor som riktar sig till nationella minoriteter. ska vi vara fullt medvetna om att man ofta kämpar i motvind. Med tanke på hur skolpengsystemen är utformade och vilka möjligheterna är att driva verksamhet är det ofta väldigt tufft. I betänkande där man just diskuterade utredningen om rätten till språk anförde majoriteten i utskottet att utredningen påtalar att andelen barn i sverigefinska minoriteter som deltar i undervisningen på minoritetsspråk drastiskt har minskat och att det behövs åtgärder för att förbättra denna negativa trend. Man upplever väldigt mycket av motgångar. Det kanske är därför som man känner att det är av stor vikt att börja tala om minoritetsskolan och inte bara om fristående alternativ. Det finns kommuner som är positiva och kommuner som är väldigt negativa. Det påverkar förutsättningarna för verksamheten. Det andra gäller informationsmöjligheten. Trots att det finns förskoleverksamhet som riktar sig till finskspråkiga barn får man inte information även om det är verksamhet. Det finns många svårigheter med att ta sig till och från skolan, att hitta information, mycket av enkla frågor som jag tror kan förbättras med en förbättrad information. Det finns många livsöden, och en äldre kvinna sade följande: Vi kom med båten , och stod vi på fabriksgolvet. Det var aldrig någon chans att lära sig svenska språket, men vi har talat om för våra barn hur viktigt det är. Det är inte antingeneller utan det är bådeoch. Jag hoppas att vi får en spännande valdebatt om den sverigefinska minoritetens framgångar. 200 Statsrådet (): Jag ska fatta mig kort. har tittat på modersmålsundervisningen och kommit med ett förslag om att det till skillnad mot tidigare inte ska behöva vara fem personer för att man ska få modersmålsundervisning, utan bara en person, oberoende av var i landet man bor. Den frågan bereder vi nu inom . Det är framför allt en kostnadsfråga. Kommunerna ser att de har möjlighet att göra detta om de får skälig ersättning. Vi har haft en del olika synpunkter på friskolorna. Vi har uttryckt en oro för att religiösa friskolor nu får carte . Däremot ser vi med andra ögon på minoritetsskolor som uttrycker det. Jag ser ett stort behov av att stärka den finska minoritetens möjligheter att bevara sin kultur och sitt språk, inte bara för dem själva utan för att de så genuint är en del av , historia och framtid. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på interpellation 2005/06:401 om kris för det svenska civila samhället 201 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att initiera för att bekämpa tendenserna till korruption som kan iakttas i en stor del av det som vi kallar för samhällets frivilliga sektor. har även frågat mig om jag kan bidra till en förnyelse av finansieringssystemet för frivilliga organisationer, församlingar och andra fristående sammanslutningar. Föreningslivet har en väsentlig roll i ett demokratiskt samhälle och utgör basen i den demokratiska infrastrukturen. Ett mångfasetterat föreningsliv som ger medborgarna möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet utgör en grund för demokratins funktionssätt. Grundläggande värden i detta sammanhang är föreningarnas självständighet och oberoende gentemot det offentliga och det privata. Vi måste värna självständigheten och den grundlagsfästa föreningsfriheten. Att såsom föreslår genomföra en allmän granskning av alla organisationer som agerar inom integrationens och antirasismens område framstår därför som helt främmande för mig som minister ansvarig för folkrörelsefrågor. Jag vänder mig här särskilt mot att använder uttryck som att rannsaka eller sanera sammanslutningar. Min allmänna uppfattning är att staten i första hand ska vara stolt över det föreningsliv vi har i och understryka dess betydelse i större utsträckning, inte att misstänkliggöra människors frivilliga insatser. Det är våra rättsvårdande myndigheter som ska agera om det begås brottsliga gärningar inom föreningslivet. Föreningslivet skiljer sig inte på denna punkt från samhällets övriga sektorer. Jag har fullt förtroende för att rättsväsendet har de verktyg som behövs för denna uppgift. Däremot kan, och bör, det ställas krav på föreningar som uppbär statligt stöd om att deras verksamheter inte strider mot demokratins idéer och att de har en demokratisk uppbyggnad. Dessutom aviseras i regeringens andra nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2005/06:95) att möjligheten att förena statliga stödåtgärder till föreningslivet med krav relaterade till icke-diskriminering ska utredas. Jag delar oro inför de uppgifter som kommit om att allmänna bidrag till föreningslivet i enskilda fall utgått på oriktiga grunder. Att kunna säkerställa att bidragsgivning inte grundar sig på felaktigheter eller medvetet fusk är viktigt i vår strävan att skattemedel inte missbrukas men även viktigt för allmänhetens tilltro till de svenska folkrörelserna. Detta säkerställande måste dock anpassas efter behov och resurser samt kunna beakta såväl föreningslivets rätt till integritet som allmänna rättssäkerhetsaspekter. Det är också så att den pågående folkrörelseutredningen har i uppdrag att bland annat utreda och eventuellt föreslå generella åtgärder kring bidragsgivning till ideella föreningar och jag vill avvakta utredningens resultat för att bäst kunna bedöma om ytterligare krav bör ställas eller åtgärder vidtas kring bidragsgivning för att förhindra att statliga bidrag missbrukas. I uppdrag ingår också att utreda om man kan underlätta för föreningarna att finansiera sin verksamhet på andra sätt än via bidrag. Vidare har i uppdrag att lämna förslag på utformning av ett framtida bidragssystem för organisationer bildade på etnisk grund. Den förnyelse av finansieringssystemet som frågar om utreds alltså . Slutligen vill jag framhålla den stora betydelse som föreningslivet spelar för att vi ska kunna upprätthålla ett medmänskligt samhälle. Vi bör bli ännu bättre på att ta till vara den resurs som föreningslivet är i byggandet av vårt framtida samhälle. 202 (): Anledningen till att skriva en sådan interpellation var att jag under var engagerad med att skriva en stor rapport om det civila samhället internationellt. Denna rapport för den interparlamentariska unionen blev ett mycket givande arbete. Det skapade en bild som är uppmuntrande och oroande. Den är uppmuntrande därför att det är klart att den starkaste skapande kraften i världen är vanliga människors vilja att agera, hjälpa varandra och göra stora insatser. Jag började skriva strax efter tsunamikatastrofen. Det var självklart att den våg av stora insatser som gick över världen behövde belysas. När man tittar på vad som händer i ser man oroande tecken. Jag har lång erfarenhet av att arbeta tillsammans med små grupper i invandrarbefolkningen som vill göra insatser, framför allt för att finna en plats i yrkeslivet. Där ser man ett mönster. De starka kraftiga traditionella svenska organisationerna kan göra mycket stora insatser. De har stora resurser. De är rika. Tyvärr, enligt ett känt bibliskt sätt att tala, är det så att den som har den får. Den som inte har får ingenting. Den vanliga bilden av den lilla arbetsgruppen som kämpar kring eldsjälar för att förbättra situationen är att de knäcks. De lyckas , men man tar inte vara på resultatet av deras arbete. De är för små och slås ut. Ett mycket tydligt exempel som statsrådet borde studera är vad som har hänt med stödet från EU:s sociala fonder. 19952000 var det ett antal smågrupper som initierade och ledde projekt. Det var inte många. Det var av alla beviljade projekt, men det var ett tecken på att människorna själva ville lösa sina problem. kan ni leta efter sådana projekt. De stora, rika, tunga och traditionella organisationerna plus den offentliga sektorn har konkurrerat ut eldsjälarna. Jag tycker att det är en katastrof. I mitt nästa inlägg kommer jag att tala om varför jag använder så starka ord som sanera, granska och rannsaka. 203 Statsrådet (): Jag har inte så mycket att säga om det som har sagt från talarstolen. Jag delar synen att föreningslivet eller det civila samhället är en enormt viktig resurs och skulle kunna vara en ännu viktigare resurs, inte minst i integrationsarbetet. Därför har vi också avsatt medel till exempel för ömsesidigt mentorskap. Det kan låta som något litet. Men när man är ute och träffar människorna i dessa projekt där till exempel PRO-are i arbetar tillsammans med somalier ser man att man här uppnår resultat med väldigt små resurser. Därför arbetar jag också med förslag om att kunna ge uppdrag till föreningar att verka som jobbagenter eftersom jag vet att en stor brist hos nyanlända är just kontakter på arbetsmarknaden. En sådan förening är Mabi, fotbollsklubben i . Medlemmarna hittar via sina föräldrar och sponsorer praktikplatser och anställningar för människor som är nyanlända men också för människor som har varit arbetslösa under en väldigt . Jag är väldigt glad därför att Arbetarekommun tog ett beslut om att just ge stöd till jobbagenter inom föreningslivet som ska se till att hjälpa inte minst nyanlända med ett bättre nätverk. Jag nöjer mig med detta och väntar med spänning på förklaring om de starka orden. 204 (): En annan slutsats av mitt arbete med det civila samhället är att det inte finns samma behandling när det gäller myndigheternas och de stora tunga organisationernas attityd gentemot dessa organisationer. Gäller det till exempel en del av organisationerna som jag har en mycket stor kärlek för, de humanitära organisationerna, så är de oerhört strängt kontrollerade. Det finns till och med en speciell myndighet som systematiskt kontrollerar att de inte använder insamlingsmedel på fel sätt. Det är mycket bra. Varför skulle vi inte acceptera detta när det gäller ett sådant viktigt arbete? Hur skulle vi må om det fanns minsta misstanke att det humanitära arbetet är en fasad för oärlig och ohederlig verksamhet? Också småföretag granskas systematiskt och mycket allvarligt när det gäller hur de hanterar pengarna. Men kommer man till ungdomsorganisationer eller till etniska organisationer har det inte förekommit tillräckligt med kontroll. Därför har jag använt så starka ord i hopp om att kunna väcka en självbevarelsedrift hos demokratiska politiker. Vi kan inte acceptera korruption och falskspel just i denna sektor. Sedan tycker jag att resultatet av otrevliga aktioner som har diskuterats är ett resultat av ett felaktigt finansieringssystem. Jag har mycket länge talat mot bidragssystem. Det skapar en ojämlik relation. Den som ger är stor och stark. Den som söker är liten och måste be vackert. Varför skapar man inte en helt annan relation? Varför skriver man inte ett avtal? Ett avtal är alltid en överenskommelse mellan jämlika parter. Och om jag inte håller avtalet har jag inte rätt till pengar. Om man skrev avtal med dem som är bidragsgivare skulle man kunna fokusera på kvaliteten i arbetet och inte på antalet medlemmar och inte på det som inte går att räkna. Jag tänkte på att man krävde pengar från mig från församlingen. De ska redovisa hur mycket folk som kommer till församlingen och hur många medlemmar som finns i församlingen. Jag går själv till den ryska kyrkan därför att de rumänska prästerna bråkar så mycket sinsemellan. Jag föredrar därför ett neutralt territorium där frid och fred och mycket glädje verkligen kan finnas. Den ryska mässan är bland det vackraste som finns. Men hur ska de räkna sina församlingsmedlemmar? En del kanske inte kan betala. En del är kanske väldigt fattiga socialbidragstagare. Vad ska de göra? Ska de inte kunna gå i kyrkan därför att de inte kan betala en medlemsavgift? Jag tycker att det är omöjligt att strängt hålla ett register på det. Hade man fokuserat på verksamheten så skulle det finnas ett kriterium av en helt annan dignitet. 205 Statsrådet (): började med att göra en jämförelse med organisationer som samlar in pengar. Där finns ju en stiftelse för insamlingskontroll. Det är så att säga en frivillig överenskommelse mellan dessa organisationer, och det har vi ingenting emot. Men det är ingen statlig utvärdering. Jag förstår hur resonerar, men jag håller inte med om att staten eller bidragsgivaren kan gå in och sätta en kvalitetsstämpel på eller göra en kvalitetsgranskning av det som den frivilliga organisationen uträttar. Däremot ska vi vara väldigt varsamma i fråga om att föreningar ska bygga sin verksamhet på demokratiska grunder. Men om till exempel skulle utvärdera kvalitetsarbetet i det socialdemokratiska partiet, eller om jag skulle utvärdera arbetet i , eller om jag skulle utvärdera kvaliteten i en organisation som jag inte tyckte utförde något viktigt arbete, då blir det väldigt svårt att ha den typen av granskning, därför att kvalitet på det sättet ligger väldigt nära en subjektiv uppfattning. Det handlar om nyansskillnader. Därmed tycker jag att detta med avtal inte riktigt är i överensstämmelse med det fria föreningslivets sätt att verka. Vi ska ge utrymme och stöd för det fria föreningslivet, ett föreningsliv som ska bygga på en hög grad av integritet. Man kan se på de föreningar som har hamnat i diskussions- och granskningsfållan. Och det är viktigt att man granskar att pengarna inte missbrukas om de kommer från staten. Men det är sedan också föreningslivet som väljer en ny styrelse och en ny vd. Och det är föreningslivet självt som ska styra den inriktningen som ska bygga på demokratiska värden. Däremot finns det socialt företagande som mer närmar sig ett avtal, till exempel om en också sköter en del av fritidssysselsättningen för pensionärer i ett äldreområde. Då närmar vi oss ett avtal där vi också kan titta på hur kvaliteten var i detta arbete. Men att staten eller någon annan myndighet ska säga att den föreningen eller den organisationen inte bedriver sitt arbete på ett riktigt sätt tror jag blir väldigt svårt. Jag vill avsluta det här inlägget med att säga att det förekommer ett ofantligt arbete inom de ideella föreningarna. har räknat ut att 560 miljoner timmars arbete utförs ideellt. Sedan finns det också många som arbetar för en låg ersättning. Om man satte en timlön på för de 560 miljoner timmarna skulle det handla om . Det stöd som utbetalas till föreningslivet blir då bara en bråkdel med hänsyn till allt det arbete som utförs ideellt. Man har också räknat ut att är ideellt arbetade timmar av det totala avlönade arbetet i vårt samhälle, så jag kan inte nog understryka det viktiga arbete som utförs av vår ideella sektor. 206 (): Nej, jag har inte sagt att staten eller någon av de stora starka aktörerna i samhället ska börja granska kvaliteten i arbetet utan att det finns överenskommelser som är mycket tydliga. Det gäller hos oss. Vi har de och de verksamheterna, och verksamhet kan alltid redovisas. Och detta skulle utgöra ett kriterium för det ekonomiska stöd som de frivilliga får, inte antalet medlemmar. Det är ett mekaniskt och ytligt sätt att bedöma vad en frivilliggrupp åstadkommer. När det kommer ett så konstigt krav som det om minst 1 000 medlemmar slår man på en gång ut möjligheten för nya grupper att bildas och växa fram. Kriteriet 1 000 medlemmar är väldigt ofta använt. Demokrati står inte att läsa i antalet människor som formellt är anslutna till en organisation, utan demokrati har med andan i arbetet att göra. Just därför att den är så svår att bedöma är det bättre att ha tydliga överenskommelser om vad vår sammanslutning åstadkommer i detta samhälle. Det här är bara början på en diskussion. Jag förstår att vi tittar på detta från helt olika håll. Jag har varit där nere bland gräsrötterna; det är inte ett väldigt vanligt sosseperspektiv på livet. 207 Statsrådet (): Om menar att socialdemokratin inte har sin utgångspunkt hos gräsrötterna och i folkrörelserna måste jag å det skarpaste protestera. Jag tycker inte att resonemanget riktigt går ihop för . Hon säger att det ska vara medlemsstyrt. Men man kan inte se hur många medlemmar man har. Sedan ska man bedöma kvaliteten på arbetet. Jag tror att det blir väldigt svårt. Bara den här diskussionen, där vi ändå försöker närma oss en gemensam hållning, visar att det är väldigt svårt att utvärdera en annan rörelses kvalitet. Jag tycker att vi ska ha ett stöd som ger en möjlighet att ha ett stort och aktivt civilt samhälle och en stor folkrörelseaktivitet. När det gäller de mer konkreta frågorna har vi just nu en folkrörelseutredning som ska presentera generella system för bidragsgivning. Den integrationspolitiska parlamentariska kommittén ska också titta på just bidragssystemet för föreningar bildade på etnisk grund. I den gruppen sitter också representanter för med, så jag tror att vi kan vara säkerställda; den här diskussionen kommer att fortsätta. Kanske kan vi göra våra nyansskillnader ännu tydligare när jag får reda på vad riktigt menar. I diskussionen än så länge ställer jag mig skeptisk till att det ska vara avtalsbaserat och till att vi ska kunna mäta den exakta kvaliteten därför att kvaliteten på en förenings uppdrag kan man ha väldigt många olika synpunkter på. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM100 Miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter KOM(2005)275 till miljö- och jordbruksutskottet 30 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2005/06:U12U15 till utrikesutskottet /06:So49 till socialutskottet 31 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:NU17, NU21 och NU22 betänkanden /06:LU33, LU36, LU38 och LU39 betänkanden /06:BoU9 och BoU13 betänkande 2005/06:KU40 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2005/06:UFöU2 betänkande 2005/06:UU22 betänkande 2005/06:TU15 betänkande 2005/06:SoU32 Anmäldes och bordlades betänkanden /06:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2005/06:FiU21 Tilläggsbudget 1 2005/06:FiU26 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2005/06:FiU19 Offentlig upphandling /06:FiU24 Årsredovisning för staten 2005/06:FiU27 Statens upplåning och skuldförvaltning 2005/06:FiU30 Uppskov med behandlingen av ärenden Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU26 Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning betänkande 2005/06:AU12 Uppskov med behandlingen av ärenden betänkande 2005/06:JuU42 Uppskov med behandlingen av visst ärende 33 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1785 av ()till statsrådet med 2005/06:1786 av ()till jordbruksminister för hållande av grisar 2005/06:1787 av ()till jordbruksminister för fårskötsel 2005/06:1788 av ()till jordbruksminister för hållande av kor 2005/06:1789 av ()till jordbruksminister för potatisodling 2005/06:1790 av ()till jordbruksminister för odlande av morötter 2005/06:1791 av ()till jordbruksminister för mjölkhantering /06:1792 av Per ()till näringsminister av stora kraftanläggningar /06:1793 av ()till näringsminister ekonomi 2005/06:1794 av ()till statsrådet för Internetkaféer 2005/06:1795 av ()till utbildnings- och kulturminister vid Grekiskt Kulturcentrum Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 34 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:1715 av ()till utrikesminister , bisexuellas och transpersoners rättigheter i /06:1735 av ()till statsrådet om och HBT 2005/06:1749 av ()till utrikesminister av folkmordet på pontierna Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 35 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 43 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 76 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 115 (delvis), av talmannen därefter till och med 21 § anf. 150 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 26 § anf. 187 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.