prot · GU0939 · 2006-12-13 00:00:00 — Den budgetdebatt vi hade förra gången och de förslag som den dåvarande majoriteten hade och som då var fullständigt otillräckliga har egentligen inte renderat några större förändringar. Jag tycker att det är anmärkningsvärt när jag tänker på hur debatterna har förts tidigare. Det är politikens villkor och det får man väl lära sig att leva med. Desto större förvåning känner jag när jag hör debatten om den oerhört stora satsning på 1 ½ miljard som är den största genom tiderna. Det stämmer inte om man tittar på den budgetdebatt vi hade förra gången. Det som låg i budgeten , som då var helt otillräckligt, var faktiskt den större delen av de anslagsökningar som görs . Det är intressant att höra hur de stora satsningarna kommer att förändra . De kommer att förändra polisväsendet. De kommer att förändra det förebyggande arbetet. Det är nu det händer. Det har inte hänt någonting , utan vi har sett ett fullständigt förfall. Man har suttit med armarna i kors och låtit kriminaliteten breda ut sig trots de stora satsningar som gjorts . Om vi, herr talman, tittar på hur den enorma skillnad som ska inträffa i ser ut, liksom den stora satsningen som så avsevärt skiljer sig från den politik som tidigare förts, ser vi att satsningen är på 30 753 868 000. Det är vad majoriteten lägger fram . satsar 34 miljoner mindre. På 30,7 miljarder skiljer det alltså 34 miljoner, och det ska då utgöra den avsevärda skillnaden för ett fungerande rättsväsende. kan vi bekämpa all brottslighet. kommer det brottsförebyggande arbetet att genomgå stora förändringar. ska kunna känna trygghet. 34 miljoner på 30,7 miljarder! Jag kanske inte ska svara för Socialdemokraternas del, men vi har fått höra att Socialdemokraterna blivit både rättsväsendets och polisens fiende nr 1 och ska göra stora, drastiska nedskärningar. Men, gott folk, hur ser det egentligen ut? På 30 753 000 000 vill Socialdemokraterna sammanlagt satsa 254 miljoner mindre. vill satsa 213 miljoner mindre. Hade jag som politiker vetat att 34 miljoner eller 254 miljoner skulle vara avgörande för om vi verkligen kan skapa ett tryggt samhälle eller inte med poliser överallt, ett väl fungerande brottsförebyggande arbete, en kriminalvård som kommer att fungera ja, då hade jag nog skakat fram de där 34 miljonerna i vårt budgetalternativ. Det stora problemet är att vi nu kommer att få en politik som ökar skillnaderna i samhället. Vi kommer att få se att det är människorna i de mest utsatta områdena flera har redan varit inne på det som får sänkt a-kassa och en minskning av aktivitetsstödet, som får avsluta sin arbetsmarknadsutbildning och där förtidspensionärerna får sämre ekonomiska villkor. Det är också i de mest utsatta områdena vi har den största barnfattigdomen, och den kommer att öka. Det handlar om de områden där vi redan har problem med kriminalitet, utanförskap och missbruk. Och det kommer att öka. Med en politik som ökar klyftorna kommer ni att behöva åtskilligt mer pengar att satsa på rättsväsendet. Jag håller faktiskt helt med justitieministern när hon talar om vikten av ett väl fungerande polisväsende och ett väl fungerande rättsväsende. Jag håller också med om att vi behöver flera poliser i de mest utsatta områdena, att de är närvarande och kan bedriva ett brottsförebyggande arbete. Det är ett arbete som jag gärna deltar i och fortsätter att se till att det utvecklas. Men, herr talman, då måste vi kunna föra en debatt i kammaren där en minskning med 34 miljoner eller 254 miljoner av totalt 30,7 miljarder inte utmålas så att den ena sidan är den handlingskraftiga, den som står för rättsväsendet, medan den andra bara sitter med armarna i kors och låter brottsligheten breda ut sig. Det är ett gemensamt ansvar som vi alla, i alla partier, har. Vi kanske inte alltid kommer att välja samma metoder och vi kanske inte alltid kommer att hamna på exakt samma budgetäskande, men vi måste väl trots det visa varandra respekt och tro att varje riksdagsledamot och varje parti som sitter i vill ha ett tryggare samhälle, ett samhälle där vi bekämpar brottsligheten och ser till att människorna får en bra plats. Då ska vi inte heller utmåla varandra som de värsta fienderna, för det kommer inte att leda till ett bättre samhälle och ett bättre fungerande rättsväsende. 49 () replik: Det är intressant och roligt att lyssna på , som är både kunnig och engagerad i dessa frågor. Jag har några frågor utifrån motion. Om vi säger och bombningarna i , och på andra platser i världen vet alla att terrorismen är ett hot även mot oss i . Läser man motivering till att inte ge Säkerhetspolisen ett ytterligare anslag på just för att bekämpa terrorism motiveras det med att man inte har någon insyn i Säkerhetspolisens verksamhet. Jag skulle därför vilja veta hur resonerar och hur de ser på terroristbekämpningen. Jag tycker att har ett bra förslag som tål att granskas när det gäller en nationell för mord på kvinnor. I faller ungefär 16 kvinnor offer för våld och avlider. kommer regeringen att göra en översyn av den nationella handlingsplanen, och jag förutsätter att detta kommer att prövas där. Det är viktigt att arbeta förebyggande för att minska antalet våldsdödade kvinnor. Sedan tror jag att det också är viktigt att se på haverikommissioner generellt. Vi har i färskt minne pojken , som föll offer fastän han delvis stod under myndigheternas beskydd. Även barnen måste därför värnas. som det inte får gå inflation i detta med haverikommissioner ligger det mycket i det som tar upp. Avslutningsvis vill jag fråga: Varför vill införa halvtidsfrigivning? Vad är motivet till det? Vi vet att straffskalan för till exempel grov kvinnofridskränkning ligger på mellan och . Snittet ligger på mindre än fängelse för den som är dömd för grov kvinnofridskränkning. Varför ska man släppa ut gärningsmännen efter halva tiden? 50 () replik: Jag ska börja med frågan om halvtidsfrigivning. Vi hade tidigare halvtidsfrigivning i , och det har man i de flesta europeiska länder med olika variationer. All kriminologisk forskning visar att längre eller hårdare straff inte minskar brottsligheten. Snarare finns det när vi ser på forskningen och inte bara tycker en tendens till att i fängelse medför svårare återanpassning. Vi ser en ökad återfallsfrekvens ju längre straffet är. Halvtidsfrigivning innebär inte att man släpps helt fri. Man befinner sig fortfarande i frivården. Det kan fortfarande vidtas olika typer av åtgärder, till exempel att man genomgår ett behandlingsprogram. Det innebär bara att man inte ska sitta inne på anstalt. Vi tror inte att anstaltstid är det som löser problemet, och forskningen visar att vi har rätt. Men då måste vi ha det politiska modet och säga att lösningen inte är att låsa in människor i fängelserna. Den åsikten har vi vidhållit under alla år. Vad gäller haverikommissioner håller jag med om att det inte får gå inflation i dem. Jag tror dock att vi har möjlighet att lära oss mycket om hur vi kan förbättra arbetet för att skydda kvinnor. Vi kan lära av de misstag som gjorts. Det är många länkar som ska passa ihop, och det är lätt att falla emellan. Det behöver vi få kunskap om. Jag ser fram emot ett sådant förslag. Jag får återkomma till frågan om terroristbekämpning och i min nästa replik. 51 () replik: När det gäller halvtidsfrigivning avtjänas i fängelse. Jag tror att det är viktigt att det man sitter i fängelse sätts in insatser för att påverka människor att ta itu med till exempel missbruk, att påverka sexualbrottsdömda och män som misshandlat sina kvinnor att faktiskt ändra beteende och komma till insikt. Då är det viktigt att behandlingstiden inom kriminalvården inte är för kort. Det påstås av dem som är aktiva inom kriminalvården att det är den som är avgörande. Inte minst de som jobbar med sexualbrottsförbrytare vill ha förbrytarna inne lite för att kunna få en ordentlig påverkan, så att återfallen inte ska fortsätta eller vara så många som de är . Jag tror också att det är viktigt för brottsoffrets upprättelse att till exempel en man som har blivit dömd för grov kvinnofridskränkning faktiskt inte släpps ut , som det i genomsnitt blir med nuvarande regler. Det är också viktigt att människor sitter i fängelse en rimlig tid så att medborgarna ute i samhället skyddas. För det är faktiskt så att när man sitter inlåst kan man inte begå några brott. När det gäller terroristbekämpningen väntar jag på svar om hur ni resonerar i . 52 () replik: När det gäller terroristbekämpningen tror vi inte att är det verktyg som vi behöver använda oss av. Det är principiellt viktigt att om vi ska sitta och fatta beslut om ytterligare resurser till terroristbekämpning där vi vet att det begås många övergrepp när det gäller rättssäkerhet och regleringar, så är det också viktigt att vi här i är medvetna om exakt vad det är vi anslår pengar till och hur terroristbekämpningen ser ut. Faktum är att till exempel har en säkerhetstjänst med resurser långt utöver vad vår regerings säkerhetstjänst har, men det har inte varit nyckeln till att förhindra terrordåd. Vi ser att terroristbekämpning behöver ske på en mängd andra områden. De resurser som finns inom säkerhetstjänsten, där terroristbekämpningen är en av de viktigaste uppgifterna, är fullt tillräckliga. 53 (m) replik: Det är alltid intressant att lyssna på som har lång erfarenhet och ett stort engagemang när det gäller kriminalpolitiken. sade i sitt anförande att man hade kunnat läsa tidigare debatter och att vi ser resultatet. Jag tror att det bara är att erkänna att det här är bara början. Det är väldigt svårt att åstadkomma resultat på , några få månader. Men vi har lagt en bra grund för den inriktning som vi vill satsa på, nämligen att vi vill ha en bredare och mer folkförankrad polisverksamhet så att vi verkligen förebygger och arbetar med de brott som gör att så många medborgare känner sig otrygga. sade också att skillnaderna i budgeten är marginella. Det beror på vilket perspektiv man har. Om man ser det ur ett statsbudgetperspektiv kan man tycka att det inte är mycket att hänga i julgranen. Men om man ser det ur ett medborgarperspektiv är de 342 miljonerna som Socialdemokraterna vill ligga lägre när det gäller polisen en oändlig summa. Tänk den som fick vinna 342 miljoner på bingo! Det är ju en otrolig summa! Den socialdemokratiska neddragningen motsvarar ungefär 700 poliser. Det intressanta är att vad som har hänt i oppositionen är att Socialdemokraterna ju inte bara lägger sig lägre än alliansregeringens förslag, utan de går också på tvären mot er. Man lägger sig under det ni har varit överens om. Jag skulle jättegärna vilja ha en kommentar från . Hur ser ni på den här nya socialdemokratin som uppenbarligen ska ta rollen som det mest polisfientliga partiet i , även om det då ur ett statsbudgetperspektiv är marginella förändringar? 54 () replik: Vi är helt övertygade om att vi inte kommer att ha några som helst problem att samarbeta med socialdemokratin, även när det gäller utgiftsområde 4, som handlar om rättsväsendet och utvecklingen av polisen framöver. Det är ganska intressant att det var med viss förvåning som justitieministern i sitt anförande sade att låg högre. Jag kan informera justitieministern om att vi har drivit frågan om mer pengar till poliserna i budgetförhandlingar . Därför blev jag lite upprörd när jag satt och lyssnade och fick höra det påståendet. Jag ser inte alls socialdemokratin som polisfientlig. Vi ser ändå att satsningen på 700 miljoner som vi har varit överens om faktiskt rullar vidare. Jag skulle vilja ställa frågan till justitieministern om hur vi ska kunna effektivisera polisen. Jag saknade den både i justitieministerns och i övrigas anföranden. Trots att vi har fått flera poliser i poliskåren, och vi har fått flera civilanställda , har man inte förmått att få ut flera poliser på gator och torg. Vi har fått en organisation som behåller poliser internt snarare än får ut dem. Det har varit ett svårt arbete, och vi har fört många diskussioner om hur man ska kunna förändra organisationen. Jag kommer med intresse att följa hur man ska kunna utnyttja de resurser som faktiskt finns inom polisen på ett annat sätt än . 55 (m) replik: Jag visste faktiskt inte att det var som hade drivit på Socialdemokraterna för att få en anständig polisbudget under den tidigare regeringen. Jag trodde aldrig att jag i kammaren skulle säga att jag är glad över att var med i regeringsunderlaget, men det känns nästan så. Det här var en överraskning för mig. när ni är i opposition har ni i vart fall en betydligt mer bastant syn på detta och vad som måste göras för att människor runtom i ska känna sig lite tryggare, även om jag inte tycker att ni satsar tillräckligt mycket. När det gäller detta med att effektivisera polisen finns det mycket som måste göras. Jag håller med om att det inte håller för ett kort inlägg. De riktlinjer som jag kommer att ange kommer att handla mycket om att det ska bli flera i yttre tjänst. Det är också viktigt att vi inte gör som min företrädare och i varje fråga hänvisar till polisfacket, utan vi ser varje fråga vidare. Det krävs förändringar i organisationen. Det krävs att man är beredd att betala för dem som ska stå längst ut i ledet. är det ibland svårt att rekrytera bra poliser till förortskommenderingar därför att regelverken och avtalen är sådana att man inte kan anslå de pengar som behövs för att få de absolut bästa till detta. Där tror jag att det finns en del att göra. Det finns många sådana frågor. Man måste vända lite på strukturen för att få ut flera i organisationen. Vi ska nog inrikta oss på arbete på det området och när det gäller ledarskapet inom polisen snarare än på organisationsförändringar. Jag tror också att bättre ledarskapsutbildning och rekrytering av chefer har betydelse för detta. Man måste uppmuntra dem som gör rätt saker i yttre tjänst och jobbar med brottsförebyggande arbete, så att man vänder attityderna så att alla i organisationen uppfattar att det är lika fint att jobba med ungdomar ute i förorterna som att sitta på RPS. 56 () replik: Jag tror också att det är viktigt att man ser på kulturen och ledarskapsutbildningen. Det finns en mängd frågor som man behöver göra något åt. Jag hoppas att det även finns en möjlighet att ha ett bra samarbete om detta, för vi är alla betjänta av att vi ser till att vi får en polisorganisation som fungerar i allmänhetens tjänst. Jag är övertygad om att vi alla har det intresset, oavsett om vi är socialdemokrater, miljöpartister, centerpartister eller moderater. Sedan kommer vi kanske inte alltid att vara överens om de åtgärder som ska vidtas och hur saker och ting ska göras, men jag tror att det är viktigt att vi har en dialog och respekterar varandra. Vi har en gemensam målsättning, nämligen att få en väl fungerande poliskår som i första hand är i allmänhetens tjänst. 57 (m): Låt mig önska utskottet och debattörerna en riktigt trevlig jul. Jag hoppas att vi får många trevliga debatter framöver! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Kultur, medier, trossamfund och fritid Föredrogs kulturutskottets betänkande 2006/07:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2006/07:1 delvis och prop. 2006/07:16). 58 (): Vi ska nu debattera och besluta om kulturutskottets betänkande 2006/07:KrU1. Betänkandet behandlar budgeten för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och proposition 2006/07:16 om public service-företagens möjligheter att överlåta rättigheter till offentligt framförande. Betänkandet innehåller även ett 50-tal motionsyrkanden med anknytning till statsbudgeten. Samtliga motioner avstyrks förutom en motion där utskottet gör ett tillkännagivande till regeringen att kravet på textning av sändningstiden för SVT:s förstagångssändningar med svenskt ursprung ska gälla i stället 2012. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till budgetram för utgiftsområde 17 till 10 för . Jämfört med innevarande år är det en höjning med varav 87 miljoner är pris- och löneuppräkningar medan 470 miljoner är satsningar på nya reformer. Bland regeringens större satsningar på kulturpolitikens område kan nämnas betydande tillskott till folkbildningen och kyrkoantikvariska ersättningen. Även stödet till Operan, , och räknas upp. Idrottsstödet förelås till via statsbudgeten och via AB varav avser en utvidgad satsning på svensk idrott. biträder även förslagen i proposition 16 om public service-företagens möjligheter att överlåta rättigheter till offentligt framförande. I betänkandet finns 21 reservationer och 14 särskilda yttranden från Socialdemokraterna, . Med detta vill jag lämna över betänkandet för debatt och beslut i kammaren. 59 (): Jag har haft ett förtroendeuppdrag där jag mötts av så mycket positivt gensvar som efter att fick ordförandeposten i kulturutskottet. har man också varit förvånad över att en oppositionsföreträdare för det näst minsta partiet innehar denna post. Majoriteten i kulturutskottet är fortfarande densamma som i . Vad kan jag då åstadkomma i detta sammanhang? Jag kommer naturligtvis att bedriva opinion för en bättre kulturpolitik. Jag tycker att den förre socialdemokratiske kulturministern uttrycker det så bra i när han säger: Ett av kulturpolitikens syften är att skapa en kulturens infrastruktur där ett fritt och frivilligt kulturliv kan odlas. I en avslutande mening säger han: En ny kulturallians, omfattande både kulturbärande konservativa, frisinnade och vad som kan kallas en kulturvänster är vad som behövs när en kulturlös nyliberalism öppet förkunnar att den bästa kulturpolitiken är ingen kulturpolitik alls. Den nya alliansregeringens start på kulturpolitikens område har ju varit minst sagt kaotisk. Trots sin korta tid för budgetarbetet någonstans mellan sex och fanns det ett förslag som inget av allianspartierna redovisade före valet. Det handlar om förslaget att halvera tillståndsperioden för public service. I andra sammanhang försvarar alliansregeringen sina förändringar med att det har de klart och tydligt deklarerat före valet. Går vi tillbaka till kulturutskottets betänkande , före valet, var samtliga sju partier överens om att förlänga tillståndsperioden till . Det fanns ingen reservation och inte heller något särskilt yttrande som indikerade något annat. Efter alliansregeringens besked var vi många som länge hoppades på att treårsförslaget skulle kunna ändras i kulturutskottets betänkande. Vi hoppades på att politisk prestige i frågan skulle kunna läggas åt sidan och att vi skulle kunna komma överens om att i stället för en halvering av tillståndsperioden fokusera på kontrollstationen efter halva tiden. Vi hoppades på att vi skulle kunna komma fram till en blocköverskridande överenskommelse med ett sådant innehåll. Så blev det inte, och den nya majoriteten verkar vara totalt ointresserad av att ta sådana initiativ. Man kan fråga sig om det har partiegoistiska skäl. Kan det vara så att allianspartierna kanske föredrar att prioritera sina egna hjärtefrågor från valrörelsen före och på bekostnad av public services självständighet och oberoende? En minoritet i som består av och säger nej till tv-licensavgiftsfinansiering. De vill finansiera public service antingen via statsbudgeten eller via fonder, genom att ta ut koncessionsavgifter och auktionera ut radiofrekvenser. S, v, mp, c och kd vill behålla tv-licenssystemet, ett system som ger public service större självständighet än andra finansieringsförslag. En intressant reflexion är att och representerar en minoritet i men en majoritet i regeringen. Vi är oroliga för att dessa två partier kommer att med sin storlek i regeringen kunna undergräva public service-tanken. Jag vill därför fråga och : Är våra farhågor berättigade? budgetalternativ handlar om att ge kulturlivet bättre ekonomiska förutsättningar. Vi vill satsa lite över 1 miljard mer än alliansregeringen på kulturen, 740 miljoner via statsbudgeten och 300 miljoner från Svenska Spels vinstmedel. Vi vill göra kraftiga förstärkningar av kultursatsningarna. Det gäller barnkultursatsningar, scenkonstnärernas pensioner, den fria scenkonsten och ett förverkligande av det handlingsprogram för dansen som lagt fram. Vi vill att det fria inträdet på museerna kvarstår, mångkulturåret följs upp och de nationella minoriteternas kulturanslag ökas kraftigt. Folkbildning, amatörverksamhet och kollektivverkstäder för konstnärer lyfter vi fram liksom att idrotten successivt ska göras oberoende av spelvinster. Höjd a-kasseavgift, lägre ersättningar och hårdare villkor för de arbetslösa slår särskilt hårt mot konstnärlig verksamhet. Kulturarbetsmarknaden är särpräglad och utgörs av deltidsanställningar vilket medför återkommande perioder av arbetslöshet, undersysselsättning eller perioder utan inkomst. En frilansande kulturarbetare kan ha flera hundra visstidsanställningar . Teaterverksammas a-kassa har gjort beräkningar som visar att frilansande musiker och skådespelare kommer att förlora av sin ersättning jämfört med dagens villkor. Finansminister uttalade före valet att när driver fram avtal som gör medlemmarna arbetslösa får man ta konsekvenserna av det. Vidare sade han att inom söker folk. Det kanske vore en lämplig uppgift. Statsminister svarade under regeringens frågestund att han tycker att man ska föra en diskussion om kulturstöd och kulturarbetares förutsättningar att klara sig. Vad vill kulturminister göra? Hon skulle ha varit här, men hon kanske kommer? Kanske någon annan från regeringssidan kan svara på den frågan. I budgetalternativ finns många förslag som både statsministern och kulturministern skulle kunna ta fasta på. Vi vill göra en ordentlig satsning på scenkonsten med . Vi vill göra en uppräkning av frigruppsanslaget med . Vi vill göra det därför att den fria scenkonsten länge fått snålt tilltagna och icke värdesäkrade anslag. Vi vill satsa för pensioner till den fria scenkonstens utövare. Vi vill också lösa pensionsfrågan med mer pengar för sångare och dansare med tidig pensionsavgång och det som är kvar av den så kallade Kåpan. Vi satsar på och Dansalliansen. Teatercentrum och får till juridisk och ekonomisk rådgivning samt arbetsförmedlande insatser. Vi vill också satsa på ett handlingsprogram för dansen. Frågan går till alliansmajoriteten: Kommer vi att få se några av dessa förslag i en kommande budgetproposition? Vi var överens med den gamla regeringen om att nuvarande filmavtal skulle vara det sista i sitt slag. anser att filmavtalet är kraftigt underfinansierat och att situationen på filmområdet är ohållbar. En orsak är att video- och dvd-branschen inte ingår som part i avtalet. Även konstruktionen av intäkterna från biljettförsäljningen är problematisk. Vi menar att det är mycket angeläget att ett nytt system för finansiering av svensk film tas fram innan det nuvarande filmavtalet löper ut . För att råda bot på de ekonomiska svårigheterna vill göra en kraftig satsning på filmstödet. Vi vill avsätta till de stödändamål som finansieras genom avtalet och till stöd utanför filmavtalet, nämligen för regionala resurscentrum för film och video. Vi vill också tillföra till en pott för ekonomiskt svaga biografer och föreningar som vill köpa in digital teknik för filmvisning. Vad anser kulturministern om filmavtalet och dess framtid? Hon är inte här, så det får väl allianspartierna svara på. har gjort en utredning om digital teknik och vilken statens roll är i att främja utvecklingen för landets biografer. Vad vill majoriteten göra för att underlätta övergången till digital teknik i landets biografer? Före valet frågade om barnkulturens andel av det statliga anslaget. svarade att det var prioriterat. Vad blev resultatet? Man tog bort ungkulturåret. Regeringens förslag innebär också att engångssatsningen på till den fria scenkonsten tas bort. Därefter höjs anslaget med . Motivet är att det ska vara en långsiktig satsning på scenkonst för barn och unga. Om man gör en kostnadsuppräkning vilket inte har gjorts blir det mer. motionerade 2002 om en utredning.