prot · GT09135 · 2006-06-05 00:00:00 — Jag tror att man som diplomatisk strategi nästan bör tänka i banor av hur man engagerar Aseanländerna hur man engagerar , hur man engagerar , hur man engagerar i de här frågorna. Det är så jag tror att vi kan få till stånd en verklig rörelse. Det är länder som i alla dessa fall har betydande inverkan och inflytande i regionen och, hoppas jag, också på regim. Ett intressant tecken på viss rörelse i frågan tycker jag är att när Asean skulle välja ordförande vid förra omgången skulle den normala rotationen ha lett till att skulle blivit ordförande, men inom Asean skedde diverse rörelser som ledde till att man hoppade över . Så det finns en ökad insikt om att detta är ett problem även för dessa länder. Jag tror att om man ska uppnå framgång måste man ha de länderna med sig i den diplomatiska strategi som utvecklas. Alternativet att få ett avbrott i EU:s dialog med ASEM-Asean är ett ganska oattraktivt alternativ. Det kräver, tror jag, diplomatisk bearbetning av de viktiga asiatiska staterna för att uppnå de resultat som vi alla är eniga om att vi vill se, nämligen demokrati och mänskliga rättigheter i . 95 (): Det sistnämnda, att engagera Aseanländerna och tror jag också är en mycket viktig fråga i detta fall. Jag ska också påminna om att det inte är så att Aseanländerna inte skulle ha agerat. I beslutade man ju om att utse utrikesminister för att verka för att demokratiseringsprocess inte skulle förhindras, utan den skulle utvecklas. Men utrikesministern fick inte besöka i den rollen. Jag menar att det har vidtagits mängder av olika steg för att uppnå en dialog, men det förblir en monolog. Det finns ingen att diskutera med. Jag är också ibland lite förvånad över förhållningssättet till ASEM. Om man tittar på den utvärdering som det föregående , ASEM 5, gav inför kommande i gav man uppdraget till ett japanskt och ett finskt forskningsteam att göra en utvärdering av . Man kan konstatera att ambitionen med ASEM, det vill säga att hitta en kommunikationsväg mellan de europeiska länderna och de , i sig har varit ett viktigt mål, men man har uppnått väldigt lite. Just , , finns medtaget som det stora orosmomentet och som man skriver i det här dokumentet, i den här utvärderingen, hoppas man på att ska hitta någon form av lösning. För det här kommer att försöka omkullkasta hela ASEM-processen. Jag tror att ASEM i sig inte på något sätt är fulländat eller utvecklat. Man kan konstatera i den här utvärderingen att de projekt man har satt i gång inte har resulterat i särskilt mycket, men det är en viktig mötesplats. Att då försöka undvika att hitta sätt att hantera inom ramen för detta tycker jag vore olyckligt. Jag tycker att man ska våga driva frågan. Men frågan är: Varför ska vara närvarande i ? Ska man verkligen använda sig av undantaget i EU:s sanktioner vad gäller viseringsförbudet? När frågan var uppe i och var föredragande kunde man konstatera att de skäl hon gav vid det tillfället gjorde att både och sade nej till att man just i det här fallet skulle göra undantag från viseringsförbudet. Jag menar att det finns alla skäl att försöka skapa en dialog med . kommer att vara OS-värd 2008 men också värd för ASEM och det förberedande parlamentarikermötet ASEP. kommer att få världens ögon riktade mot sig, och jag uppfattar att många Aseanländer, med många fler, är djupt störda över det som sker i , eller det som inte sker i . Alltfler länder och politiker på hög nivå har börjat distansera sig från , inte minst på grund av att man inte lyssnar på de initiativ som Asean har vidtagit. Men frågan är: Vad gör vi nu? är på väg till . Inga steg har tagits. Husarresten är förlängd. Det finns inget utrymme för dialog. Vad är nästa steg? Det var en artikel i på kultursidan av en journalist som har suttit fängslad som handlar om att både FN och andra organ måste aktiveras. Jag tror personligen att man ska vara väldigt försiktig med sanktioner överlag. Men jag tror också att det till slut närmar sig en punkt där man inte kommer längre, där man måste ta strid för de politiska fri- och rättigheterna och för de mänskliga rättigheterna. Jag kan konstatera att den väg som har valts hitintills inte har gett resultat. Vad är då utrikesministerns förslag på alternativ handlingsväg? 96 (): Vi är överens i långa stycken om själva beskrivningen av situationen i , men frågan är vad man gör åt det här. Som var inne på har denna fråga varit uppe i . Vi har den något egendomliga situationen i att regeringen i sin allmänna politik har som regeringsunderlag och , men om man ser på EU-frågorna och utrikespolitiken är regeringsunderlaget den borgerliga oppositionen. Det är den krassa sanningen. Man kan diskutera i andra sammanhang om det är bra eller dåligt. Men därför kommer den här frågan att bli ganska besvärlig för regeringen i . Regeringen måste ju söka någon samsyn med den borgerliga oppositionen i i fråga om hanteringen av som var inne på här när det gäller viseringsfrågan. var ju avgörande för hur frågan om vapenembargot mot hanterades. Det blev påtryckningar på som till slut gjorde att frågan rann ut i sanden, att de tyska och franska ansträngningarna att häva vapenembargot inte har förverkligats. Jag menar att det återspeglar lite av det här. har en väldigt tydlig och stark inriktning visavi när det gäller mänskliga rättigheter, medan européerna är mer otydliga och oeniga. Om vi ska ha en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik blir det ett problem gentemot , , och i detta fall. Det är viktigt, som utrikesministern och jag har diskuterat här , att om européerna ska spela någon roll måste vi vara eniga. Vi måste i detta fall, menar jag och , vara väldigt tydliga med att hävda respekten för mänskliga rättigheter. Annars kommer initiativet dessvärre, tror jag, att glida över till än en gång. 97 Utrikesminister (): Vi kommer naturligtvis att fortsätta att driva Burmafrågan på flera plan. Två plan är väl självklara och okontroversiella, såvitt jag ser. Det ena är det nationella planet, ställningstagande. Det andra är FN-spåret där jag själv har varit aktiv att formulera FN-resolutionerna i tredje utskottet när jag var FN-ambassadör. Det är ett ansvar som har tagit på sig . Tyvärr är det trist att man ska behöva hålla på med detta arbete . Jag har talat med och kommer att fortsätta att ha kontakter med som ju är generalsekreterarens rådgivare i de här frågorna och driva det med mina två hattar även i . När det gäller EU och ASEM är det en oerhört besvärlig fråga, där det krävs en ökad samsyn mellan och ASEM-länderna, de , och som själv framhåller en ökad samsyn inom EU. För mig kommer mitt arbete i EU i hög grad att handla om att försöka hävda den linje som vi är eniga om, nämligen EU som en global aktör. Erfarenheterna visar att där vi är eniga kan vi uppnå resultat. Om vi är oeniga kan vi inte uppnå resultat. Jämför bara Makedonienfrågan 2001 med Irakfrågan 2003! Vi ser den kvalitativa skillnaden. Den diskussionen pågår. Jag har varit med om en diskussion om detta inom EU och sett att det krävs fortsatt arbete för att nå denna samsyn. Vi har försökt förmedla till ASEM-staterna hur oerhört viktig den här frågan är för oss men har ännu inte mött någon alltför uppmuntrande reaktion. De förstår angelägenheten att få framsteg på området för mänskliga rättigheter pekade på erfarenhet nu att inte få in sin representant och en viss otålighet finns på deras håll, men som vi bedömer dagsläget är nog alternativet för burmesiskt deltagande ett deltagande på lägre nivå. Om vi inte lyckas uppnå lägre nivå utan de kommer på högre nivå finns det också ett stöd för detta. Inom vissa delar av EU vill man ha det på lägre nivå, och jag hoppas att vi kan uppnå detta, från burmesisk sida. Indikationen är dock att det kan bli samma situation som i Rotterdamfallet, att Aseanländerna bojkottar mötet om inte får komma. Detta är en pågående diskussion. Jag hoppas att vi kan utveckla den här frågan. Mötet ska ju vara , så det finns fortfarande tid för både det österrikiska och det finska ordförandeskapet. Jag är säker på att de utsätts för liknande frågor på sina håll i sina parlament. Vi har dock vår bestämda uppfattning. Varje gång , då den här formen bestämdes inom EU, har vi kanske mer än någon annan hävdat att EU med yttersta kraft måste hävda MR-frågorna och ta upp dem på ett mycket tydligt sätt när dessa möten äger rum. Det är alltså en besvärlig situation. Jag hoppas att vi kan uppnå enighet inte bara inom EU utan också i förhållande till riksdag och . 98 (): Visst är det så: Det är en mycket, mycket besvärlig situation. Man kan som parlamentariker i det svenska parlamentet verkligen uppfyllas av ett slags förtvivlan över att det fortfarande finns sådana svårigheter, i alla de olika forum vi har, att uppnå resultat och att detta pågår år . Visst är det också så att är intressant för många av de här länderna. Vi har inte kommit in på diskussionen om naturtillgångar olja, gas och timmer som också exporteras till grannländerna. Det finns stora intressen i detta land som säkerligen har påverkat situationen. Jag uppfylls dock också av en förtvivlan över att vi inte kan hitta nya steg, nya initiativ och nya sätt att hantera frågan. När jag slog upp såg jag att den person som hade suttit fängslad kunde konstatera att FN hittade ett sätt att hantera . Deras stol stod tom . Det finns många andra exempel också. Kanske kommer inte allt att hänga på att hävda viseringsförbudet, som jag driver i den här interpellationen, men jag tror att det är ett viktigt steg. Jag känner, med tanke på alla de försök som är gjorda, att man någonstans måste göra en markering. Det räcker inte med att en part vill ha dialog när man upplever att det bara blir monolog. Jag vill också återkomma till det tal av , fru talman, som jag refererade till inledningsvis och jämförelsen med . Såväl som många andra frihetskämpar har ju konstaterat att det internationella trycket gjort det möjligt för dem att bli fria och för deras länder att bli demokratier och också för dem att kunna bli folkvalda. Det internationella trycket är alldeles nödvändigt. Här vill jag avsluta med en jämförelse med och konstatera att i det fallet blev han också den folkvalde president som han hade all rätt att vara. Jag känner dock förtvivlan, fru talman. Jag hoppas att den kan utöva starkare påtryckningar. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2005/06:442 om återlämnande av den i 99 Utrikesminister (): har frågat mig vad jag tänker göra för att den i ska övergå i svensk ägo. Regeringen har arbetat för att S:ta i ska upplåtas för verksamhet kopplad till . Målet är, som skriver, att den svenska församlingen i ska kunna använda en del av byggnaden och att se över möjligheterna att inrätta ett informations- och kulturcentrum i den andra delen. Frågan har varit uppe i samtal mellan statsminister och president . har uttryckt intresse för att kyrkobyggnaden ska bli en mötesplats för svenskt och ryskt kulturliv, och detta har välkomnats på rysk sida. Frågan om överlämnandet har sedan dragit ut av tekniska skäl. För att ska kunna ta över ansvaret för byggnaden krävs att ett antal avtal tecknas. Det övergripande avtalet mellan våra regeringar om inrättandet av ett kultur- och informationscentrum är färdigförhandlat. Till detta avtal finns ett protokoll om villkoren för ett överlämnande av lokaler i kyrkobyggnaden till centrumet. Även protokollet är i det närmaste färdigförhandlat. Det är riktigt att den ryska interna beredningen av protokollet har dragit ut . har regelbundet i samtal med ryska företrädare understrukit vikten av att frågan får en lösning. Det är min förhoppning att texterna kan färdigställas och att avtalen ska kunna undertecknas. som vi fått mer klarhet i avtalsfrågan har de lokala myndigheterna i sagt upp den sportskola som tidigare disponerade nästan hela kyrkobyggnaden. Den svenska församlingen har tillfälligt fått nyttjanderätten till och ansvaret för hela kyrkan. Församlingen kan alltså bedriva sin verksamhet i kyrkan. I planeringen av ett eventuellt kultur- och informationscentrum i delar av kyrkobyggnaden måste hänsyn tas till församlingens behov och önskemål. Parallellt med detta arbete genomför vi på svensk sida en särskild analys av förutsättningarna för att skapa ett svenskt centrum i kyrkobyggnaden. Vi utröner vilket intresse som finns hos svenska och ryska aktörer för ett centrum, vilken verksamhet som bör bedrivas samt hur verksamheten ska finansieras, organiseras och ledas. Vi ser även över vilka renoveringsbehov som finns. Denna analys ska vara klar . Därefter ska slutsatserna beredas i . Inrättandet av ett centrum förutsätter naturligtvis att vi slutgiltigt kan komma överens med den ryska sidan och med den existerande svenska församlingen. Intresset för är omfattande i och nordvästra . Ett kultur- och informationscentrum skulle kunna fungera som ytterligare en brobyggare mellan och . 100 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret, som är bra och som klart pekar på att vi äntligen ska få en lösning på denna fråga som har tagit så och där UD i har varit mycket senfärdigt i beredningen. Jag vill däremot säga att den svenska ambassaden i och generalkonsulatet i har gjort ett utmärkt arbete med att skynda på processen. Under den förra utrikesministern skedde det knappast någonting som förde frågan framåt. Den blev gymnastik- och sporthall. Jag har varit där , och det luktar svett. Kyrkan är fördärvad invändigt. På golvet i kyrkorummet har man målat grön färg och handbollslinjer. Man har lagt ett bjälklag i kyrkan, och däruppe är det också gym och annat. Jag var där så sent som , och då var det fortfarande sportaktiviteter. Jag ser dock i svaret att det nu har skett en förändring så att församlingen har möjligheter att ha gudstjänster. Det har funnits en svensk kyrka i . Denna kyrka ritades av en svensk arkitekt, och det svenska generalkonsulatet ligger nästan vägg i vägg. av förnedring har dock ryssarna haft kyrkan till sporthall, medan och har fått tillbaka sina kyrkor. ser jag optimism i svaret. Det enda jag skulle vilja fråga utrikesministern är: Kunde man kanske få en mer exakt tidpunkt för när frågan är helt löst? Jag talade med som sade att han hade gjort allting när han träffat , och det vet jag. Det har även den svenske ambassadören rapporterat. Men kunde vi möjligen få en mer exakt tidpunkt? Sker det att kyrkan överlämnas, eller tar det ? 101 Utrikesminister (): Jag hoppas verkligen att vi får se rörelse i den här frågan . Jag vill inte göra någon skuldfördelning här, och jag vill försvara mina UD-kolleger. Vi har gjort allt som vi har kunnat, såvitt jag har förstått. Byråkratin mal långsamt, inte minst på rysk sida. Vi har att göra med ett antal myndigheter som måste dras in i den här processen. Den frustration som uttrycker har vi känt i förhållande till viss del av myndighetsbehandlingen i , detta trots att så starka markeringar har gjorts, från statsminister och egen president. Då kan man fråga sig vem som styr i ett land. Vi hoppas verkligen nu att det här får rörelse. Vi har satt en av våra mest dynamiska diplomater på frågan, nämligen , förre ambassadören. Han har tagit sig an den här frågan och ska ta nästa steg i den här processen, en analys av vad som ska förekomma i vårt nya centrum. Jag är väldigt försiktig när det gäller att ange exakt tidpunkt. Men den otålighet som uttrycker delas av mina kolleger på UD, ambassaden i , generalkonsulatet i och av mig själv. Vi ska driva den här frågan starkt. Vi ser den också i ett större sammanhang. Vi följer oerhört noga. Det är viktigt att främja kontakterna inte minst mellan och västra och . och har en nära relation därmed inte sagt att också har en nära relation. Vi behöver också stärka kulturutbytet generellt över . Vi ser våra kolleger i , från och och , som intensifierar sina ansträngningar. har ju starka historiska band till detta område. Vi har all anledning att ha en meningsfull stark närvaro i . Det här är en fråga som har en djupare betydelse sett i det historiska perspektiv som anger, men den är också av vikt i ett läge när vi äntligen fått slut på detta eländiga kalla krig och vi ser demokrati och marknadskrafter och rättigheter spridas runtom i vårt närområde. Ett centrum av den här arten, som vi för bara kunde betrakta som en dröm, bör ses som en möjlighet och bli, som jag sade, ett nytt brobygge mellan och . Det handlar därmed också om det mål som jag tycker är så angeläget att sträva efter, nämligen att ska vara ett område som förenas inte bara av gemensamma intressen utan också av gemensamma värderingar. 102 (): Åter ett tack för att det är ett så klart svar som lämnas i denna viktiga fråga! Synd bara att inte , som har varit på generalkonsulatet fram till , fick uppleva det här. Hon jobbade mycket med kyrkofrågan. Men hon gick, såvitt jag förstår, i pension . Men vi är överens här. Det är inte mycket mer att tillägga än att jag är glad åt att det äntligen kommer ett så klart svar från UD och att det sätter fart på frågan. Jag förstår att kommer att vara pådrivare. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1755 av ()till samhällsbyggnadsminister prissättningsmodell för el fråga 1 2005/06:1756 av ()till samhällsbyggnadsminister prissättningsmodell för el fråga 2 2005/06:1757 av ()till samhällsbyggnadsminister prissättningsmodell för el fråga 3 2005/06:1758 av ()till samhällsbyggnadsminister prissättningsmodell för el fråga 4 2005/06:1759 av ()till samhällsbyggnadsminister vattenkraft miljövänlig energi 2005/06:1760 av ()till justitieminister inför lagen för ungdomar 2005/06:1761 av ()till justitieminister i /06:1762 av ()till justitieminister till 2005/06:1763 av ()till statsrådet samordning mellan myndigheter 2005/06:1764 av ()till utrikesminister ökningar av hot och angrepp mot människorättsförsvarare i /06:1765 av ()till statsminister av statsministern i Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 3 § anf. 10 (delvis), av talmannen därefter till och med 5 § anf. 20 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 39 (delvis), av talmannen därefter till och med 11 § anf. 69 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.