prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Sedan glömde jag tyvärr svara på frågan om breddad rekrytering som jag tycker är väldigt viktig, såsom vi alla naturligtvis tycker. Jag tror att det finns två vägar till breddad rekrytering. Den ena är naturligtvis ett väl fungerande studiemedelssystem, som gör att människor som inte har studietradition ändå känner att de vågar. Den andra är en grundskola och gymnasieskola som ställer höga krav på alla elever, även dem som inte har stöd hemma. Det är mycket viktigt. Däremot accepterar jag aldrig det som har skymtat fram i regeringspolitiken, att ett pris för breddad rekrytering ska vara att man sänker kraven på förkunskaperna. Det tycker jag är ett hån mot de nya grupper man välkomnar. 271 () replik: Först vill jag säga att det är väldigt bra att tycker att det är viktigt med breddad rekrytering. Jag är stolt över den socialdemokratiska politik som vi har haft , då vi har byggt ut de regionala högskolorna, utökat platserna och just satsat på breddad rekrytering. Jag har två frågor till . Först vill jag säga att kvantitet och kvalitet inte står mot varandra. Vi utökar platserna och satsar på kvaliteten, precis lika mycket som borgarna gör i sin budget. Varför vill ni i den borgerliga alliansen minska möjligheterna för svenska gymnasieungdomar att läsa på högskolan? Enligt ert förslag är det av gymnasieungdomarna som får möjligheten att gå vidare till högskolan. 272 () replik: Vi har sett, vilket jag tror att jag sade i mitt anförande, hur kvaliteten har urholkats under . Det finns uträknat bland annat av Sulf men även av att resurserna per student, den så kallade prislappen, har minskat och urholkats . Någonstans måste man börja tänka efter: När och hur kan vi erbjuda alla de studenter som vi välkomnar en bra utbildning? Den gränsen är nådd . Naturligtvis kommer vi också att kunna bygga ut högskolan, men är det primära målet att skapa bra villkor för de studenter som läser där och de som kommer in. Dessutom har sökandetrycket minskat väldigt kraftigt, så behovet av nya studieplatser känns inte så starkt . Däremot är det uppenbart att vi måste jobba med andra eftergymnasiala utbildningar, yrkesutbildningar och så vidare. Där är behovet väldigt stort. Det ser vi inte minst på vår akademikerarbetslöshet. Det enkla svaret är alltså att man inte ska lova mer än vad man har råd att hålla. satsar vi på kvalitet i stället för på flera platser. 273 () replik: Ni satsar alltså lika mycket på kvalitet som vi socialdemokrater gjorde. Jag tänkte ta upp en annan fråga som också har med kvalitet i högskolan att göra. Det handlar inte bara om pengar, och där tror jag att vi är överens. Det handlar också om det resurstilldelningssystem som finns och som ni borgare tog beslut om 1993, tror jag det var. Det har vi haft en utredning kring, och vi vill förändra det systemet. När kommer förslag på det, ? 274 () replik: Jag kan inte arbetsordningen så detaljerat att jag vet när det kommer. Men vi har talat om före valet och skrivit motioner om att förändra systemet. Framför allt vill vi minska den andel av ersättningen som baseras på hur många studenter universiteten godkänner. Jag tror att det är risk för kvaliteten om man sitter med skrivningen eller tentamen i ena handen och budgeten i den andra handen och vet att om jag godkänner den här studenten blir det mer pengar. Jag tror att de flesta sköter detta oklanderligt, men det är ändå en dålig koppling och ett dåligt incitament. En ändring i den riktning som utredningen föreslår har vi diskuterat och är positiva till, men det finns mycket att göra inom utbildningens område. Jag kan inte utlova några datum när några förslag kommer. 275 (): Jag vill ta upp två viktiga aktörer när det gäller det livslånga lärandet folkbildningen och vuxenutbildningen. Jag börjar med folkbildningen. presenterade den socialdemokratiska regeringen folkbildningspropositionen Lära, växa, förändra. I den poängteras folkbildningens viktiga roll i det livslånga lärandet. Den socialdemokratiska regeringen markerade tydligt sin uppskattning av folkbildningens arbete genom att föreslå ett ökat statligt anslag med . Inför den nya regeringens budgetförslag fanns det en oro. Skulle , det dominerande partiet i den borgerliga alliansen, få sin vilja igenom och minska bidraget till studieförbunden med ? vet vi att den socialdemokratiska regeringens linje ligger fast. Har då tänkt om i denna fråga? Eller kvarstår hotet mot folkbildningen? På hemsida fann jag svaret. Där argumenterar än för att man vill minska stödet till studieförbunden med . Med en moderatdominerad regering inger det en viss oro. I folkbildningspropositionen konstateras att folkbildningen är en angelägenhet för hela samhället och behöver stöd på alla nivåer. I den statliga utvärderingen Sufo 2 konstaterades att samhällets ekonomiska stöd minskat väsentligt , särskilt när det gäller landstings- och kommunanslagen. motsvarade kommunbidragen av statens stöd till studieförbunden, och hade andelen minskat till . Även landstingen minskar det sammanlagda stödet till studieförbunden, med . I jämförelse med har det sammanlagda landstingsanslaget minskat med , omräknat till konsumentprisindex. Finns det då en skillnad på kommuners stöd till studieförbund om de styrs av en socialdemokratisk respektive en borgerlig majoritet? Ja, det gör det. Kommuner med socialdemokratiskt styre gav i genomsnitt ca per invånare 2005 jämfört med ca per invånare i borgerligt styrda kommuner. Det gör skillnad vem som styr politiskt. Den socialdemokratiska regeringen angav i folkbildningspropositionen att den hade för avsikt att ta initiativ till överläggningar med Kommuner och Landsting om deras bidrag till folkbildningen. är min fråga: Hur kommer den borgerliga regeringen att agera? Kommer man att fullfölja den socialdemokratiska regeringens intentioner om samtal? ska jag säga några ord om den andra viktiga aktören i det livslånga lärandet, den kommunala vuxenutbildningen. Här går det en knivskarp skillnad mellan oss socialdemokrater och den borgerliga regeringen. Det är upprörande att den borgerliga regeringen vill minska statsbidraget till vuxenutbildningen med . Det motsvarar ca 14 600 färre komvuxplatser. Lika upprörande är att den borgerliga regeringen vill avskaffa det särskilda rekryteringsbidraget för vuxna, som varit så betydelsefullt för de 16 000 människor som har lägst utbildningsnivå. För oss socialdemokrater är livslångt lärande inte bara ord utan ett begrepp med ideologisk sprängkraft. Vi tror på människans utvecklingsmöjligheter, och vi vill värna rätten att studera under hela livet. Vi vill fortsätta att höja allas utbildningsnivå eftersom vi vet att såväl samhället som den enskilde tjänar på det. Samhället förändras ständigt. Gamla yrken försvinner och nya växer fram. Att då drastiskt minska möjligheten till omskolning och vidareutveckling för många människor är upprörande. Möjligheten att finna ett nytt arbete ökar om man som arbetslös vidareutbildar sig och höjer sin kompetens. Därför är det svårt att förstå hur den borgerliga regeringen resonerar. Som socialdemokrater kan vi bara tolka detta på ett enda sätt. Den borgerliga regeringen vill inte ge alla människor utvecklings- och utbildningsmöjligheter. För dem som redan har en utbildning är det fortfarande möjligt, men för dem som inte har det ska det inte vara möjligt att få stöd till en utbildning. Så skapar man det nya klassamhället i vårt land, där de som redan har får mer och de som inte har blir helt utan. Vi socialdemokrater är i ständig opposition mot sådana orättvisor. I detta anförande instämde (). 276 () replik: Det är alltid lika fascinerande att höra socialdemokrater tala om borgerlig skolpolitik. Man talar i termer av att vi skapar ett klasssamhälle, att vi sorterar, att vi delar upp, och fick vi höra detta också. Finns det ingen självkritik från Socialdemokraternas sida? Vi har ju sett att andelen lärare som saknar pedagogisk högskolekompetens har blivit större och större. Var fjärde lärare på den kommunala vuxenutbildning som talar om är obehörig. Var fjärde lärare i gymnasieskolan är obehörig. Det talas om att vi skapar ett klassamhälle. Men vi kan se hur resultaten har sjunkit. Enligt den TIMSS-undersökning, som också refererar till, som går igenom elevernas matematikkunskaper på högstadiet hade åttondeklassarna i den svenska sämre matematikkunskaper än vad sjundeklassarna hade . Vi har sett hur resultaten har försämrats. Vi har sett hur de obehöriga lärarna har blivit flera. Vi har sett hur utslagningen har ökat. Finns det ingen självkritik från Socialdemokraternas sida? 277 () replik: kom det mycket på en enda gång. Mitt anförande handlade om folkbildning och vuxenutbildning i första hand, och jag kan konstatera att där finns det en väldigt stor skillnad mellan ett borgerligt styrt land och ett socialdemokratiskt styrt land. Det är klart att det finns problem i den svenska skolan. Det har vi socialdemokrater aldrig tigit om. Men det som jag tycker är väldigt jobbigt är när det svartmålas så oerhört mycket från den borgerliga sidan. Det finns problem. Det finns också mycket som är jättebra. Att det finns obehöriga lärare vet vi, och med det måste vi jobba med kraft. Men det är ju inte bara i den kommunala skolan. De som har större problem med obehöriga lärare är ju friskolorna. Men det här är ett problem som vi gemensamt har att lösa. 278 () replik: För att man ska kunna åtgärda de problem som man ser i samhället måste man också identifiera problemen, och det är vi på den borgerliga sidan beredda att göra. Genom nationella prov och andra utvärderingar ser vi de elever som behöver mer stöd. Dessa elever går igenom skolan utan fullständiga betyg och tvingas sedan att läsa upp dem på komvux. Detta livslånga lärande måste också gälla fortbildning för lärare exempelvis. Där gör vi väldigt stora satsningar. Men kontentan av den generella kritiken från min sida som liberal och som folkpartist mot den socialdemokratiska skolpolitiken är denna totala avsaknad av självkritik, denna totala avsaknad av förmåga att inse sitt eget misslyckande på detta område. Det har däremot väljarna gjort. Man har gett ett klart besked till den borgerliga alliansen att göra om den svenska skolpolitiken så att flera klarar målen, så att flera lärare blir behöriga och så att alla i kan få en bättre framtid och ett jobb att gå till. 279 () replik: Jag tycker inte att det är riktigt sant när du säger att vi inte har någon självkritik. Jag vill faktiskt hävda att socialdemokratiska skolpolitiker kan se problemen i vitögat och ha självkritik. Men det är samma retorik när det gäller skolan, att det är antingen eller, att man svartmålar. Så illa är det icke. som stod här före mig sade att det finns problem. Men det vill vi åtgärda. Och vi tror definitivt inte på de lösningar som den borgerliga regeringen anför och vill driva igenom. Vi tror att det är helt fel väg att gå. Det är att backa tillbaka, att vrida klockan tillbaka. Fortbildning för lärare är jätteviktigt för oss. Vi satsar extra resurser i vårt budgetförslag på fortbildning av lärare i matte och svenska. Det är en ökad satsning. Den satsningen gör inte ni, för ni talar allmänt om fortbildning. Vi talar om fortbildning i matte och svenska. 280 (): Kunskap och kompetens är några av de viktigaste hörnstenarna i ett samhälle, eftersom det ju är det som utgör själva grunden för ett samhälles utveckling och välstånd. Det är därför som jag, och många med mig, har följt de senaste årens rapporter om tillståndet i skol- och utbildningsväsendet med stor oro. Rapporterna har handlat om ett försämrat studieresultat, om en stökig situation i klassrummen, om en hög andel obehöriga lärare och om det individuella programmet, som ju inrättades för att ge de elever som gått ut nian med ofullständiga betyg möjlighet att läsa upp dem för att få behörighet till gymnasieskolan och om att detta IV-program nu är det näst största programmet på gymnasienivå. Rapporterna har vidare handlat om otillräcklig fortbildning för lärare, mobbning, gymnasiefiering av högskolan och om forskare som får ägna alltför mycket av sin tid åt att söka forskningsmedel i stället för att faktiskt forska. Det här är exempel som vart och ett visar på flera och allvarliga brister inom svensk utbildning. Man får inte glömma bort det stora svek som samhället därigenom har visat många, för bakom de exempel som jag räknat upp finns det ju många människor som har kommit till korta människor som egentligen vill och har all rätt att tillägna sig kunskaper, människor som efter sin förmåga och på olika sätt kan och vill bidra positivt till samhällsutvecklingen människor som vi behöver. Därför, fru talman, vill jag säga att det är med stor tillförsikt som jag ser fram emot den förbättringens väg som den nya regeringen har stakat ut för svensk utbildning. Jag hade plockat fram några exempel, och i den debatt som har varit har en hel del av dem redan berörts. Men frågor som jag ser som väldigt väsentliga är att ha fokus på kunskap och lärande, att varje elev blir sedd och värdet av uppföljning, vilket ju är något som sker i allt annat kvalitetsarbete på marknaden, inom näringsliv och organisationer. Det är ett medel för att nå ständiga förbättringar. Med tanke på de bristfälliga resultat som vissa elever får dras med och den svåra start det ger dem i livet när de ska vidareutvecklas är det viktigt och ett ansvar vi har att ge dem denna möjlighet till uppföljning av resultaten, och det på ett tidigt stadium när man tidigt kan sätta in åtgärder och stötta eleverna. Det är det som vi från alliansen vill göra. Jag tänkte uppehålla mig lite vid individualiseringen, för just fokus på individen är också en fråga som går starkt igenom i alliansens valmanifest på utbildningsområdet. Vi har diskuterat även gymnasierna och hur vi nu vill förändra dem och göra tre olika inriktningar: en studieförberedande, en yrkesförberedande och en lärlingsutbildning. Eftersom det är så många elever på individuella programmet som inte har lyckats åstadkomma godkända betyg i de tre kärnämnena i är det väl inte att undra på att något måste ske med gymnasieutbildningen. I några av inläggen tidigare i debatten har man talat om att alliansen sänker kunskapsnivån. Jag måste säga att det avslöjar ett stort förakt, ett förakt för praktisk kunskap. Man säger att det enda som räknas är i princip de som går vidare på teoretiska högskoleutbildningar. Det är en synpunkt som jag inte alls delar. Jag sade inledningsvis att kunskap och kompetens är hörnstenar i ett samhälles välstånd och utveckling. Även om begreppet hörnsten i sig självt symboliserar både stabilitet och robusthet får vi inte glömma att också hörnstenar kan välta eller förlora sin bärighet, även om de normalt sett sitter djupt förankrade i marken. Därför är det så oerhört viktigt att samhället bärs upp av en långsiktig och fokuserad politik för skola, högre utbildning och forskning, en politik som fokuserar på kunskap och lärande, kvalitet och ständiga förbättringar. Jag tillhör också dem som läste artikeln i där en socialdemokratisk ordförande i i faktiskt delar en hel del av de alliansståndpunkter som har förts fram. Det förvånar mig att inte över huvud taget någon inom socialdemokratin har kunnat referera eller på något vis berätta om vad som är deras fortsatta väg framåt. Jag tror att det finns hopp med tanke på det som denna person skrev. Enligt min uppfattning har alliansen presenterat ramarna för ett förslag som för en god fortsättning på utbildningspolitiken. I detta anförande instämde , , , och (alla m), i och (båda c) samt och (båda fp). 281 i (c): Den enskilt viktigaste insatsen för att skapa ett öppet och tryggt är att alla barn och ungdomar får med sig tillräckliga kunskaper från skolan. Den tryggheten och öppenheten är också en direkt förutsättning för att vi ska kunna vara kreativa och företagsamma människor som är med och bidrar till utveckling. Det blir lätt så att vi målar allt i svart eller vitt. Många skolor, lärare och elever gör ett mycket gott arbete på många områden. Det sker fantastiska saker i alla skolor. Många barn lär sig nya saker. Man lär sig läsa, skriva och räkna. Man lär sig teckna, sjunga, springa snabbare, lösa problem och laborera. Det finns så mycket i den svenska skolan. Det mest tragiska i det hela är att denna möjlighet inte finns för alla barn och ungdomar. Den nya regeringen vill ge flera barn möjlighet att lyckas i skolan. Vi kan inte vara nöjda när en av fyra elever lämnar utan de kunskaper man behöver. Vi har tidigare i debatten hört diskussionen om en sorteringsskola. För mig blir det en sorteringsskola när man genom det skriftliga betyg man får när man har kvar i får reda på hur man ligger till. Det är det som blir en sorteringsskola, när man på slutet sorterar ut dem som inte klarar sig. Alliansen vill skapa en skola med valfrihet. gör återkommande utvärderingar. På deras hemsida kan man läsa: Bra utbildning i , men flera måste nå målen i skolan. Eller: Eleverna trivs i , men flera måste nå målen. Så är det verkligen. Det är därför vi utformar en ny skolpolitik för att flera ska nå målen. Vårt program för utbildning heter ju Mer kunskap en modern utbildningspolitik för . Det sträcker sig hela vägen från förskolan till den högre utbildningen och forskningen. Skolpolitiken måste ge de professionella i skolan större möjligheter att påverka vardagen. Det är lärare och rektorer som ska få ett tydligt kunskapsuppdrag att arbeta med, men man ska ha frihet att utforma verksamheten utifrån varje skolas och varje elevs förutsättningar. Välutbildade och erfarna lärare är nyckeln till framgång. Därför satsar vi mycket på kompetensutveckling, på högre kvalitet i lärarutbildningen, på speciallärarutbildning med mera. Jag ska komma in på ännu ett område inom skolpolitiken. ligger bland de bästa när det gäller forskning och utveckling. Det är viktigt för oss som land eftersom vi är en del på en internationaliserad och globaliserad arena. Vi är beroende av en högklassig grundutbildning på högskolor och universitet likaväl som av en högklassig forskning och utveckling. Därför känns det väldigt viktigt att vi satsar på kvalitet och inte bara på kvantitet när vi nu ska stärka detta ytterligare. Vi slår vakt om en grundutbildning och forskning över hela landet. Vi ser positivt på högskolornas samverkan med det omgivande samhället. Högskolorna är och bör vara aktiva medspelare i den regionala utvecklingen. Vi har under sett hur arbetsmarknadsregionerna har förstorats. Det finns goda exempel på hur samhället, akademin och näringslivet tillsammans bidrar till en spännande utveckling. Jag vill nämna ett exempel. Jag heter i . I har vi en teknikpark som heter . Här finns ett enskilt exempel som finns på så många ställen i . Kommuner, region och stat har tillsammans med högskola och näringsliv gett förutsättningar för utveckling. Det som ger själva utvecklingen är att det finns företagsamma och kreativa människor med idéer som man omsätter till företagsidéer som skapar utveckling och växande företag. Jag har som kommunalråd träffat många företagare och många människor från forskning och utbildning som har gett ett tydligt besked till mig som politiker. Det stämmer till stor del med de intentioner som vi har för den högre utbildningen och forskningen. Resurserna måste öka. Det behövs bättre villkor för forskare och doktorander. Vi vill premiera kvalitet vid fördelningen av statliga forskningsresurser och ge bättre förutsättningar för spetsforskning. Listan kan göras lång. Det finns en början i de intentioner som vi satsar på i budgeten och framåt. Varför är det här så viktigt? Genom den utbildningspolitik som vi för är vi med och förser framtiden med en kompetensförsörjning. Vi behöver människor som är företagsamma och kreativa, och vi är med och skapar ett samhälle som står för företagsamhet, öppenhet och trygghet. Hela skolsystemet från förskola till högskola hänger ihop. Därför har vi ett stort arbete framför oss att ge förutsättningar för alla barn och ungdomar att lämna skolan med kunskap och kreativitet och tillräckliga färdigheter för att skapa ett gott liv. I detta anförande instämde , och (alla m), och (båda c) samt , och (alla fp). 282 (): Vi lever i ett samhälle som kräver mycket av oss som individer. Vi konkurrerar i stor utsträckning med kunskap. Vi vet hur viktig en god utbildning är för att den enskilda individen ska få frihet och makt och också för att kunna konkurrera och få jobb på en arbetsmarknad som är ganska tuff . Det blir hårdare och hårdare. Striden om jobben är en strid på kniven för många människor. Vi ser hur globaliseringen innebär att företag kan flytta ut sin produktion till andra länder. Jobb kommer och går snabbare. Man kan producera saker och ting till en lägre kostnad någon annanstans. Den unga generationen blir också alltmer rörlig över gränserna. Grunden för att klara framtid i den värld som vi lever i nu och grunden för att klara som välfärdsnation framöver med tanke på de höga ambitioner som vi har är att vi hårdsatsar på kunskap och en bra utbildning. Vi kommer inte att klara de utmaningar som vi står inför om skolan misslyckas. Men som utmaningarna är så stora, och som insikten om vikten av kunskap är väldigt utbredd, har den svenska skolpolitiken inte förmått att klara sitt viktigaste uppdrag. Man har inte klarat den grundläggande uppgiften att alla elever som går ut skolan ska ha grundläggande och tillräckliga kunskaper. Avhoppen från gymnasieskolan har varit för många, ordningsproblemen har varit för stora, lärarnas status har varit för låg och elevernas prestationer har totalt sett varit för svaga. Detta har inte varit någon hemlighet för oss i den borgerliga alliansen. Och jag tror inte heller att det har varit någon hemlighet för Socialdemokraterna eller för och . Även om det, för att uttrycka det milt, har funnits en viss ideologisk blockering på det området tror jag inte att det har varit någon hemlighet att skolan har misslyckats på en rad områden. Detta har inte heller varit någon hemlighet för väljarna i som har gett den borgerliga alliansen förtroende att skapa en ny skolpolitik. Vad innebär då den skolpolitiken? Jo, den innebär en rad förändringar för att förbättra studieresultaten, för att höja lärarnas status och för att rusta för de utmaningar som vi står inför. Ryggraden i denna nya borgerliga skolpolitik var en rapport som den borgerliga alliansens arbetsgrupp för skolan, en av sex arbetsgrupper under den förra mandatperioden, tog fram. Rapporten heter Mer kunskap en modern utbildningspolitik, och det är det som det handlar om. Tanken är att detta ska genomföras . Jag vill peka på tre områden som jag ser som särskilt viktiga i detta arbete. Det första området är att den borgerliga alliansen vill skapa en skola med tre vägar att gå en studieförberedande del, en yrkesförberedande del och en lärlingsutbildning. Det skulle bättre rusta dagens unga generation såväl för framtida studier som för arbetsmarknaden, och det skulle minska avhoppen. Det andra området gäller utvärdering och uppföljning i och i gymnasiet. Eleverna i den svenska skolan behöver få betyg , och det har vi sagt att vi ska genomföra, även om det inte blir . Det behövs flera nationella prov för att man ska kunna synliggöra de elever som behöver mer stöd och för att man ska kunna ge dem den hjälp som de behöver för att klara målen. Det handlar också om att kunna göra jämförelser mellan skolor i olika delar av landet för att det ska bli en likvärdighet i utbildningen. Det tredje området är att vi skapar likvärdiga villkor för fristående skolor och för kommunala skolor. Sedan friskolereformen genomfördes har vi i praktiken sett en explosion, en boom, när det gäller valfrihet. går av gymnasieeleverna i en fristående skola, och av grundskoleeleverna går i en fristående skola. Dessutom ökar andelen . Men detta har motarbetats med kraft av partier längre till vänster, undantaget.