prot · GU0946 · 2006-12-21 00:00:00 — Detta är naturligtvis något som kommer att ha störst betydelse för den som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, för den vars självförtroende kanske brister och som saknar egna nätverk. 59 (): Jag vill tacka för svaret. Dock känns det som om statsrådet läst men inte förstått. I svaret sägs att ni vill inrikta arbetsmarknadspolitiken på matchning och riktiga jobb. Vad är riktiga jobb för dig, ? Är det inte att röja sly och att ordna skoterleder och vandringsleder? Är inte jobb inom natur- och kulturmiljövård, miljövård och den turistiska infrastrukturen riktiga jobb? Ni säger ju att ni kan subventionera städhjälp. Vad är egentligen skillnaden? För den enskilda människa som deltar i Gröna jobb ger det meningsfull sysselsättning. Det ger kompetensuppbyggnad, stärker självförtroendet och bygger upp den som har stått allra längst från arbetsmarknaden. Det ger högre social status och skapar identitet, referens och en plattform för annan anställning. Man får kontakter in i näringslivet. För samhället skapar Gröna jobb mervärde. Det förbättrar infrastrukturen. Det skapar förutsättning för levande landsbygd. Det minskar kommunernas sociala kostnader. Det minskar slitaget i naturen. Det ökar tillgängligheten till upplevelser i skog och natur så att till exempel statsrådet kan vandra i skogen, läsa på skyltar vad som finns i omgivningen, stanna vid ett vindskydd och kanske övernatta i en stuga. Hur ska detta göras framöver? Gröna jobb fungerar. av dem som finns i Gröna jobb får annan anställning, går vidare till utbildning eller blir företagare. Vad är det om inte ett gott resultat? Ni slår mot dem som står längst bort från arbetsmarknaden genom att dra ned på anslaget till Ams. Gröna jobb hör till det som blir svårt att finansiera. På vilket sätt skapar nedläggningen av Gröna jobb fler jobb? 60 (): Då är vi här igen och diskuterar. Min första fundering till ministern gäller den diskussion om utanförskap som de borgerliga partierna i alliansen har fört under hela valrörelsen och fortsätter att föra. Vi hörde den så sent som i går. var det en och en halv miljon, sedan var det en miljon och sedan var det en halv miljon. Man är väldigt slarvig med fakta och siffror. På något sätt verkar man inte riktigt bry sig om verkligheten. I stället har det blivit bara någon sorts politisk gimmick att bry sig om folk som står utanför i samhället. Det ska på något sätt minska risken att någon upptäcker att man för en helt annan politik. Det är i alla fall min lätt konspiratoriska fundering kring detta. Man ser nämligen aldrig någon endaste åtgärd för att göra någonting åt problemet. Man försöker definiera problem. I går hade vi en debatt med en av alliansens företrädare som pekade på problem i integrationspolitiken och ville diskutera dem. Jag vill inte på något sätt förneka att det finns problem på många ställen och att det finns folk som står långt från arbetsmarknaden. Jag deltar gärna i den debatten. Jag tycker att det skulle vara spännande att ha en konstruktiv debatt om hur man gör med folk som har varit långtidssjuka eller långtidsarbetslösa. Inte på en endaste punkt föreslår dock regeringen någon åtgärd för att komma till rätta med det som ni tycker är det största problemet. Tvärtom hade vi alldeles en interpellationsdebatt som handlade om hur man hanterar arbetsmiljöfrågorna, frågor som fel hanterade resulterar i ett större utanförskap. har vi en interpellationsdebatt om de gröna jobben, och här lägger ni fram förslag som tar bort möjligheten för folk att komma tillbaka från utanförskapet. Ingenstans ser man någon åtgärd för att komma till rätta med det som ni själva definierar som det största problemet. På punkt efter punkt vidtar ni dock politiska åtgärder och fattar beslut som förstorar problemet, som gör problemet värre, som ökar andelen människor som hamnar utanför antingen beroende på dålig miljö som gör att man blir utsliten och förtidspensionerad eller beroende på neddragningar i arbetsmarknadspolitiska program och Gröna jobb som förhindrar den som har hamnat utanför att komma in igen. På punkt efter punkt kan vi följa hur ni gör sådana åtgärder, men ni har inte ett enda förslag som tar tag i problemet. Ta era så kallade nystartsjobb! Om jag kommer ihåg rätt pratar vi om 10 000 platser som ska räcka till en och en halv miljon, en miljon, en halv miljon eller vad det nu är. Det är klart att det inte är mycket att komma med. Dessutom är det som åtgärd betraktat en åtgärd som innehåller väldigt lite och som med största sannolikhet kommer att gå till sådana som ändå hade fått jobb. Dem som står långt utanför och behöver den typ av åtgärder som visar på i interpellationen gör ni ingenting för, och om ni gör någonting gör ni det bara värre genom att lägga ned sådant som fungerar, till exempel Gröna jobb. 61 Statsrådet (): pratar gott om Gröna jobb. Det finns säkert anledning ur ett enskilt perspektiv för dem som gått igenom en sådan verksamhet att känna att det har varit bra, värdefullt och viktigt. Sanningen är dock att har gått vidare till annan anställning och att har gått till utbildning eller startat eget. När nu med sina budgetramar gör den prioritering man gör kan vi konstatera att fokus ska vara på två saker. Den första är matchningsfunktionen, och den har man med den tidigare arbetsmarknadspolitiken lyckats väldigt dåligt med. Varje gång vi har haft ungefär samma vakansgrader i ekonomin som vi har har arbetslösheten bara ökat de senaste två tre mandatperioderna. Det är ett tecken på att denna matchningsfunktion fungerar väldigt dåligt och allt sämre i ekonomin. Fokus ska alltså vara på arbetsförmedlingen, att koppla ihop arbetstagare med de vakanser som faktiskt finns . Det är det ena. Det andra är att därmed frigör vi också resurser för dem som befinner sig allra längst ifrån. Där finns just sådana exempel som efterlyste. Ta till exempel i , ett utmärkt projekt där arbetsförmedlingarna samarbetar med försäkringskassorna av flera olika skäl. Ett skäl är att den enskilde inte ska behöva gå till fyra fem olika myndigheter utan kunna ha ett ställe att gå till. Vad det står på brickan på den myndighetsperson man möter tycker jag är rätt ointressant; huvudsaken är att man får den individuella hjälpen för att komma vidare i livet. Det tycker jag är just en sådan viktig åtgärd. Sedan ska jag bara kommentera det sade om nystartsjobben. Ja, 10 000 i stocken är en bedömning. Det finns ingen begränsning av hur många som kan söka. Detta är en prognos på stocken, alltså det genomsnittliga värdet på antalet personer däri. När det gäller de minskade programvolymerna är det viktigt att konstatera att det under högkonjunktur på arbetsmarknaden är vanligt det har socialdemokratiska regeringar gjort att man drar ned på programvolymerna i och Ams åtgärdspaket, just för att inte få utträngningseffekter och låsa fast arbetslösa i olika programåtgärder. Syftet är att dra ned på programmen för dem som ligger allra närmast arbetsmarknaden. Sedan har man på självt gjort bedömningen av vilka programvolymer man tycker ligger närmast arbetsmarknaden. Enligt min åsikt skulle denna neddragning ha gjorts för längesedan. Kanske skulle den ha gjorts när vi var på väg uppåt i högkonjunkturen och då också gjorts lite saktare. gjorde man inte det av olika skäl som säkert hade med valet att göra. När det sammantaget gäller de åtgärder vi gör totalt sett vill jag bara citera ur från i går: kan därmed den reguljära sysselsättningsnivån öka med jämfört med om reformerna inte hade genomförts, utan att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir ansträngt. Det är slutsatsen under rubriken av den nya regeringens ekonomiska politik. Vi ser att sysselsättningsgraden kraftigt ökar. Vi ser att arbetslösheten totalt sett kraftigt sjunker . Det är, enligt , ett direkt resultat av regeringens ekonomiska politik. De som tjänar på det är naturligtvis de som befinner sig i utanförskap och som kommer över i ett arbete. 62 (): Jag funderar på vilken verklighet statsrådet levt i . Jag kan konstatera att arbetsförmedlingspersonalen sköter sitt jobb. Man matchar lediga jobb mot arbetslösa. Min egen arbetsförmedling i gör det väldigt bra. Ni pratar om individuellt anpassat stöd. Men vad är Gröna jobb om inte just individuellt anpassat stöd? Man stärker sig själv och får hjälp. Sedan söker man jobb, och man får en plattform att stå på. Vad Gröna jobb gör är ju precis vad ni efterlyser. Jag skulle önska att statsrådet kunde åka runt och besöka Gröna jobb. Åk runt och besök folk på landsbygden, byalag och utvecklingsgrupper för att se vilket arbete som görs och vilket behov som finns av det som görs i Gröna jobb! Vi i gjorde en resa till . Jag var där tillsammans med din partikollega . Vi tittade på hur det var och besökte deltagare i Gröna jobb. De har gjort ett fantastiskt jobb med skoterleder och vindskydd. De har också byggt stugor för övernattning och bastu. Utifrån det skriver vi en hel del i slutbetänkande. Jag kan rekommendera en julläsning, nämligen vårt betänkande Se landsbygden! Myter, sanningar och framtidsstrategier. Den här utredningen är väldigt bra och ger en bild av hur det ser ut på landsbygden. Din partikollega tyckte att Gröna jobb är ett väldigt bra projekt och talade väl om Gröna jobb. Det finns samband mellan regional utveckling, naturvård, engagemang och lokal förvaltning för att åstadkomma en ökad betydelse för detta och för att få till stånd en landsbygdsutveckling. Jag vill återkomma till min tidigare fråga, den om riktiga jobb. Är inte det man gör i Gröna jobb riktiga jobb, eller vad lägger i begreppet riktiga jobb? Om man nu tycker att Gröna jobb är bra och skulle kunna gå vidare, ser då någon möjlighet att jobba vidare med Gröna jobb? 63 (): De som står längst bort från arbetsmarknaden och som varit borta länge från denna kommer inte så lätt tillbaka. Det är tyvärr den erfarenhet vi har. Livet är inte rättvist. Om man har jobb är det lätt att söka jobb. Om man är arbetslös är det betydligt svårare. Vi vet att det fungerar på det sättet. Det krävs rejäla insatser för att få dem som står längst bort från arbetsmarknaden tillbaka i jobb. Gröna jobb är kanske inte det enda svaret eller den enda lösningen. Gröna jobb är säkert en viktig del och kommer att fungera i vissa delar av landet. Men jag tror att det kommer att krävas rätt rejäla satsningar även på annat i arbetsmarknadspolitiken och inom andra områden för att lösa problemet. Det kommer att kosta en del pengar, och det kommer att krävas stora satsningar när det gäller att komma till rätta med det här. Om vi nu pratar om att få upp sysselsättningsgraden så har vi grupper för vilka steget är längre för att komma in. De behöver hjälp av olika slag. Det kan behövas utökade resurser till olika anställningsstöd och sådant för att man över huvud taget ska lyckas hantera det problem som ni beskriver. Det som är så frustrerande är att du fortfarande egentligen inte kan komma med något skäl till att man tar bort någonting som fungerar väl. Som redogjorde för är det som går vidare från den här åtgärden. Med tanke på vilka det är som i huvudsak finns med där är det en bra siffra. Det kommer att kosta pengar att få det här att fungera, men det är väl investerade pengar och viktiga satsningar. Visa att ni tar er egen retorik på allvar! 64 Statsrådet (): Jag kan bara konstatera att just beslut om Gröna jobb inte fattas av mig eller utan av . Det gör de mot bakgrund av den allmänna utformningen så att säga. Jag konstaterar att det fortfarande finns 90 000 platser genom Ams . Arbetsmarknadspolitiken, tycker jag, varken kan eller ska lösa alla problem vare sig det är regionalpolitiska eller det är andra problem av liknande karaktär. Utifrån en rapport från som kom alldeles kan jag konstatera att anställningsstöden haft begränsade nettoeffekter på sysselsättningen och att arbetsförmedlingens användning av de här stöden är förknippade med en rad allvarliga problem. Också det måste man väl ta hänsyn till. Sedan har vi frågan om vad som är ett riktigt jobb. För mig är ett riktigt jobb en permanent anställning, med kollektivavtal och alla andra regler som gäller på arbetsmarknaden i övrigt. En programåtgärd genom Ams är inte ett jobb på det temat. Möjligen är det ett sätt att komma i arbete, men då ska vi också använda det på bästa sätt. Att använda en lång rad programåtgärder där risken blir att man tränger undan arbetslösa så att de fastnar i programåtgärder snarare än att de kommer över i en permanent anställning tycker jag naturligtvis är fel väg att gå. 65 (): Det är bra att jag fick ett svar om riktiga jobb. Jobb är också för mig, som du säger, permanenta jobb. Men det man gör till exempel inom Gröna jobb är också riktiga jobb inom naturvården. Vem ska betala de arbetena framöver? Din regeringskollega pratade här tidigare om naturvården. Han talade om vistelse i skog och mark och sade att miljövårdsarbetet är viktigt för regeringen och att naturvårdspolitiken bygger på ett starkt lokalt engagemang. Så är det. Det som görs inom Gröna jobb handlar om att tillhandahålla naturvård och öppna för den möjligheten. Vem ska betala det ? Hur ska man sköta de naturvårdsreservat som vi beslutar om och de vandringsleder som behövs? Vidare gäller det skoterleder, skyltning, fiskeplatser och annat sådant som samhället efterfrågar och som jag tror att vi stadsbor när vi åker ut vill att man tillhandahåller. får nu minskade resurser. De platser som pratar om är säkert redan intecknade. Hur ska de kunna utföra det som åligger dem att jobba med dem som står allra längst bort från arbetsmarknaden? Man har alltså ett så bra projekt som Gröna jobb som ger landsbygden möjligheter. Det är ju vad det handlar om. Landsbygden behöver dessa resurser. Inte minst stöttar man med detta småföretagarna och turismen. Det måste ju vara bättre att jobba inom Gröna jobb än att gå utan jobb? 66 Statsrådet (): Jag ska inte förlänga debatten så hemskt mycket. frågade lite retoriskt vem som ska tillhandahålla naturvård. Jag måste erkänna att jag kanske inte tycker att det är Ams uppgift att göra det. Ams uppgift, uppgift och arbetsförmedlingarnas uppgift är i första hand att förmedla arbete, inte att tillhandahålla naturvård. får jag tillönska mina meddebattörer en god jul och ett gott nytt år. Jag är säker på att jag kommer att möta somliga av er, inte minst , framöver. Jag tycker att vi har en väldigt trevlig och rolig debattnivå. Men jag önskar att jag hade varit lite mindre förkyld och lite mer pigg. Jag hoppas på att kunna vara det vid nästa debattillfälle. Tack snälla ni! Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:141 om sommarjobb mot ungdomsarbetslöshet 67 Statsrådet (): har frågat mig vilket underlag jag använder mig av i beslutet att avveckla det statliga stödet för att skapa feriearbeten. Vidare har frågat mig vilka efterfrågestimulerande insatser jag kommer att initiera för att stötta ungdomarna att få sitt första jobb. Inledningsvis vill jag framhålla att jag liksom anser att sommarjobb är ett bra sätt för ungdomar att få en tidig kontakt med arbetslivet och komma in på arbetsmarknaden. Vad jag däremot vänder mig emot är att låta arbetsmarknadspolitiska resurser användas till detta ändamål. Resurserna måste sättas in där de som mest behövs, vilket kräver en tydlig prioritering av grupper. Den tidigare statliga finansieringen till feriearbeten har ju gått till ungdomar på gymnasiet och har inte syftat till arbete. när antalet nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingen ökar kraftigt är det inte rimligt att staten går in och subventionerar skapandet av nya feriejobb. Kommuner kan dessutom själv anslå medel till feriejobb för ungdomar. Regeringen har tydligt markerat att arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras. De arbetsmarknadspolitiska resurserna måste ha tydligare fokus på jobb och effektiva insatser för dem som står längst från arbetsmarknaden. Vi kommer därför att avveckla ineffektiva insatser. Arbetsmarknadspolitiken kan inte ensam lösa alla problem på arbetsmarknaden utan det måste ske i kombination med åtgärder på efterfrågesidan på arbetsmarknaden. Huvuddragen i de efterfrågestimulerande insatser som regeringen aviserat är följande. För det första måste det bli enklare och billigare att starta och driva företag, anställa och ha anställda. Här har regeringen i budgetpropositionen aviserat en lång rad förslag för att underlätta för företagsamheten i . Det handlar bland annat om enklare regler, lättare tillgång till riskkapital och andra liknande åtgärder för att underlätta både företagande och att anställa. För det andra ska det bli enklare för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden genom att det införs ett särskilt avdrag på arbetsgivaravgifterna för dem som är . Nystartsjobb införs , vilket innebär att arbetsgivarna får en subvention motsvarande arbetsgivaravgifterna för personer som varit utanför arbetsmarknaden . Ungdomar omfattas av nystartsjobb efter sex månaders arbetslöshet. Arbetet får pågå under maximalt . En jobbgaranti för ungdomar kommer också att införas . införs även ett jobbskatteavdrag. Syftet med avdraget är att göra det mer lönsamt att arbeta. Andra efterfrågestimulanser kommer att ske genom skattelättnader bland annat inom hushållsrelaterade tjänster och skattelättnader inom servicenäringar som regeringen kommer att återkomma om. Oavsett alla dessa efterfrågestimulerande insatser är det viktigt att ungdomar är väl rustade när de söker sitt första jobb. Det är därför angeläget att den unge fullföljer sin gymnasieutbildning. I budgetpropositionen 2007 aviserade regeringen en ny lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Huvuddelen av utbildningen ska vara förlagd till en arbetsplats. Min bedömning är att detta är ett bra sätt för ungdomar att komma i kontakt med ett första jobb. 68 (): Vill arbetsmarknadsminister försvåra för många unga och försvåra deras utanförskap? Det är en fråga jag ställer mig när jag får höra svaret. Vi vet båda två att arbetslösheten, när den drabbar ungdomar, kan få förödande konsekvenser. Ungdomar är särskilt sårbara. Utan arbetslivserfarenhet krymper inte bara chansen att få ett arbete . Det blir en ond cirkel av bristande motivation, försämrad självkänsla och mindre hopp om framtiden. Inom en växer känslan av att man inte är behövd och inte önskad i samhället. Dessutom visar forskningen att ett fördröjt eller ett misslyckat inträde på arbetsmarknaden tycks ha konsekvenser som är bestående längs med hela livet. Därför är delar i den borgerliga politiken obegripliga, däribland det här att man drar in det statliga stödet för sommarjobb. Littorin säger i sitt svar att sommarjobb är ett bra sätt för unga att få en tidig kontakt med arbetslivet. tycker han inte att det är tillräckligt viktigt för att man ska anslå arbetsmarknadspolitiska medel för det. Jag kan hänvisa till SNS Välfärdsråds rapport som Littorin redogjorde för och hade synpunkter på. Den heter Fritt inträde? Ungdomars och invandrares väg till det första arbetet. Rådet konstaterar i sin rapport att just sommarjobb är en viktig inkörsport för att få det första jobbet. Ungefär var femte får sitt första jobb på den arbetsplats där man har jobbat . Littorin menar ändå att sommarjobb är så pass viktiga att det där kan kommunen syssla med. Men, Littorin, det gör de redan. I min hemstad kommer den neddragning som staten nu gör att innebära att får ungefär 250 färre sommarpraktikplatser. I landet totalt är det 31 000 platser som försvinner. var det 3 200 ungdomar som sökte de 2 000 platser som fanns i . kommun kommer att skjuta till 11 ½ miljoner, men de 3 ½ miljoner som staten skulle ha skjutit till försvinner, och därmed blir det färre platser och färre ungdomar som får möjlighet att göra den första erfarenheten på arbetsmarknaden. Att Littorin tar så lättvindigt på arbetsmarknadspolitiken och statens ansvar är inget nytt, men har inte Littorin märkt hur desperationen sprider sig ute i kommunerna? Många kommunala avtal om att utföra arbetsmarknadsinsatser inte minst för unga upphör , som kommunala ungdomsprogrammet, ungdomsgarantin och datorteken. Avtalen upphör , och nya kan inte tecknas. Jobbgarantin, som Littorin pratar om, lovar han kommer i vår . Men vad händer med alla dessa ungdomar i dessa program , Littorin? Vad händer nu ? Ungdomar kommer att stå helt utan sysselsättning, ungdomar som ofta står väldigt långt från arbetsmarknaden, som saknar föräldrar med nätverk och som ofta behöver extra stort stöd. Littorin, vet inte ni hur förödande detta är just för ungdomar? 69 Statsrådet (): Det var lite andra frågor i den här rundan än vad det egentligen var i själva interpellationen. Jag vet inte om vi ska prata om ungas inträde på arbetsmarknaden totalt sett, om sommarjobb eller om ungas situation på arbetsmarknaden i gemen. Låt mig ta några grundteman. Jag delar grundläggande inställning, att sommarjobben är en bra inkörsport på arbetsmarknaden. Det är ett konstaterande som jag gör och som SNS gör i sin rapport. När det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar, det vill säga ungas inträde på arbetsmarknaden förutom sommarjobben, är det bara att konstatera att arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning tenderar att förlänga arbetslöshetsperioden, medan en väl fungerande matchning åt arbetssökande har visat sig vara mer effektiv som inkörsport till ett arbete. befinner vi oss i en högkonjunktur, och vi kan konstatera att det fanns sommarjobb också , då den här subventionen infördes. Det gjorde det. Jag är av den starka uppfattningen att vi nu har ett gott läge i ekonomin, vi har jobb som kommer till och vi har ett antal åtgärder i politiken som syftar till att göra det enklare för unga att träda in på arbetsmarknaden, och det är något som är bättre än att lösa alla uppgifter via utgiftsområde 13. Min grundläggande inställning är därför exakt den som jag redogjorde för i svaret på interpellationen, att de uppgifter som vi har tagit på oss när det gäller att stimulera både arbetsutbud och efterfrågan framför allt kommer att se till att unga får det lättare att träda in på arbetsmarknaden. Jag kommer att komma tillbaka i den här frågan , som är aviserat. 70 (): Littorin tycker att mina synpunkter här spretar och att de är lite större än vad min fråga angav. Det svar du gav mig spretade också rejält, allt från hushållsnära tjänster till förenklingar för företag. Så jag tar mig rätten att också spreta lite. Jag vill ändå gå igenom en del av de argument som Littorin har i sitt svar. För det första: Allt Littorin säger om förenklingar för småföretag och företag kan vara bra. Men om jag igen ska hänvisa till är just småföretag ganska dåliga på att ge ungdomarna det första jobbet. Dessutom är de förändringar som Littorin pratar om här förändringar som inte kommer till stånd . Vad händer med alla de här ungdomarna ? Jag har inte fått svar på den frågan. För det andra: vill ni införa ett särskilt avdrag på arbetsavgifterna för att anställa ungdomar mellan . , , kan en arbetsgivare som anställer ungdomar mellan få ett anställningsstöd som motsvarar en skattekredit på per dag . Det var någonting som den socialdemokratiska regeringen införde. Tack vare den lyckades vi pressa ned arbetslösheten ännu mer. För det tredje: Dessa magiska nystartsjobb som ska frälsa alla arbetslösa ska hjälpa dem som står väldigt långt från arbetsmarknaden, de ska hjälpa invandrare och de ska också hjälpa ungdomar. Men, Littorin, ni planerar bara 10 000 nystartsjobb som ni drar ned det totala antalet arbetsmarknadspolitiska program med 55 000. var så många som 27 000 ungdomar i arbetsmarknadspolitiska program. För det fjärde: Skattelättnad för hushållsrelaterade tjänster, skattelättnad inom servicenäringen och en reformering av gymnasieskolan är förvisso en rad åtgärder som jag har synpunkter på, men som jag gärna debatterar någon annan gång. Inget av dessa förslag kommer att ha något genomslag . vet både jag och Littorin att i utanförskap för speciellt ungdomar är en förlorad dag.