prot · GU0923 · 2006-11-17 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () inträtt som ersättare för . 2 § Anmälan om val av ordförande i utrikesutskottet Förste vice talmannen anmälde att () utsetts till ordförande i utrikesutskottet . 3 § Meddelande om allmän debattimme Förste vice talmannen meddelade att information om den allmänna debattimmen kl. 9.00 (ca 9.15 om plenum inletts med votering) delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:56 Till Interpellation 2006/07:56 Vd-bonus i statliga bolag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor utomlands. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:66 Till Interpellation 2006/07:66 Ökade kostnader med anledning av höjd a-kasseavgift av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra redan inplanerade åtaganden. () Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2006/07:45 om elpriser för basindustrin 1 Näringsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att hålla nere elpriserna för basindustrin för att undvika en nedläggning av bruk inom . Jag vill inleda med att kommentera de förutsättningar som råder på den nordiska elmarknaden, både på kort och på lång sikt. Höstens höga elpriser och variationer speglar i hög grad den besvärliga elförsörjningssituation vi upplevt. De höga priserna är en konsekvens av en stor brist på vatten i svenska magasin samt att flera kärnkraftverk har varit avstängda . När efterfrågan i och andra länder är större än det tillgängliga utbudet är det, precis som på alla marknader, naturligt att priset går upp. har varit tvungen att importera dyrare fossilbaserad el för att klara våra egna behov. Bedömningen är att elpriset kommer att gå ned i takt med att fyllnadsgraden i magasinen normaliseras och att kärnkraftverken åter är i drift. På en väl fungerande marknad kommer elpriserna att variera över tiden och med förutsättningarna i omvärlden, till exempel tillgången på vatten. Vidare har elpriset långsiktigt påverkats av systemet för handel med utsläppsrätter, som införts inom EU för att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. En stor del av elproduktion sker i kolkondenskraftverk. Sådana kraftverk kan bara nyttiggöra en mindre del av energiinnehållet i bränslet, vilket gör att koldioxidkostnaden slår igenom kraftigt på elpriset. Den nordiska elmarknaden är sammankopplad med den europeiska, vilket medför att påverkas av den utveckling och av de priser som råder där. I takt med att överföringskapaciteten ökar mellan länderna kommer prisskillnaderna på el i olika delar av att minska samt prisvariationerna beroende på till exempel vattentillgång att minska. Detta är en fundamental skillnad jämfört med den historiska situation då elmarknaden var nationellt begränsad till enbart eller . Det är ingen idé att försöka blunda för att det nödvändiga arbetet med att möta hoten om globala klimatförändringar kommer att leda till att det europeiska och svenska elpriset kommer att ligga på högre nivåer än vi historiskt sett har vant oss vid i . Men det ger intressanta exportmöjligheter för svensk hållbar teknik och elproduktion och för vårt kunnande på området. God tillgång på elektrisk kraft med hög leveranssäkerhet och annan energi är en förutsättning för vårt moderna samhälle. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång på energi till internationellt klart konkurrenskraftiga priser. Arbetet med att säkerställa en långsiktigt god tillgång på el till konkurrenskraftiga priser är prioriterat och kräver åtgärder för att både öka produktionen och effektivisera användningen av el. Det är därför angeläget att fortsätta arbetet för att skapa ett tydligt, stabilt och långsiktigt regelverk för bland annat investeringar, produktion och distribution av el samt att ge kunderna möjligheter att vara aktiva på elmarknaden. Jag tycker att det är självklart att industrin som köper mycket stora volymer el på kontrakt över på en fungerande marknad ska kunna erbjudas betydligt bättre villkor och lägre prisnivåer jämfört med andra kunder. Här krävs både ansvar och flexibilitet från de stora producenternas sida för att tillgodose kundernas behov och önskemål. Åtgärder för att effektivisera användningen av el och annan energi är prioriterade av regeringen. Om vi kan minska elanvändningen minskar också efterfrågan på el, vilket bidrar till lägre elpriser till gagn för industri och hushåll. Jag vill framhålla att , trots ökande elpriser, är ett av de länder i där den totala elkostnaden för den elintensiva industrin är som lägst. De elintensiva företagen betalar inte elcertifikatsavgift och blir helt befriade från elskatt under förutsättningen att företaget deltar i programmet för energieffektivisering, PFE, vilket drygt 120 företag valt att göra. För övriga företag gäller en mycket låg skatt på el om . För någon vecka sedan träffade jag företrädare för den elintensiva industrin och blev informerad om deras situation. Jag tar industrins oro på stort allvar och jag har även tagit initiativ till att träffa företrädare för kraftindustrin för att underrätta mig om deras syn på elmarknaden och framför allt prissättningen på el till basindustrin. Regeringen har tidigare aviserat att det bör undersökas hur konkurrensen på elmarknaden kan förstärkas. Vidare kommer möjligheterna att helt eller delvis lösa upp samägandet i kärnkraften att utredas, i syfte att öka konkurrensen på elmarknaden. Inriktningen är att den nordiska elmarknaden bör fortsätta att utvecklas, överföringskapaciteten mellan länderna bör stärkas samt att integrationen med övriga elmarknader inom EU främjas. Jag vill medverka till att skapa goda och långsiktigt stabila villkor för investeringar i ny hållbar elproduktion i . Regeringen arbetar bland annat för att kunna underlätta tillståndsprocessen för nya vindkraftverk. Jag välkomnar också de initiativ som företrädare för basindustrin själva aviserat för att genomföra investeringar i ny förnybar elproduktion. Det är bra för marknaden och konkurrensen om nya aktörer vill vara med och investera i framtidens elproduktion. 2 (): Jag får tacka näringsministern för svaret. Det är en enkel fråga om vad näringsministern avser att göra konkret i fråga om bruk och nedläggningen av bruket. I sitt svar berättar näringsministern om hur elmarknaden är uppbyggd och om vikten av att skapa en ny hållbar elproduktion. Jag håller med om att det finns behov av att skapa en ny hållbar produktion. Den förra, socialdemokratiska, regeringen satsade på det gröna folkhemmet och andra inslag för att få bort oljeberoendet. En del av det har redan påbörjats. Min fråga gäller egentligen det kortsiktiga, inte det långsiktiga. Det handlar kanske om en månad. Rottneroskoncernen beslutade investera 300 miljoner på bruk för att få en ny produktion, en mekanisk produktion, där man minskar utsläppen och får användandet av timmerstockar dubbelt så effektivt som det var tidigare med en kemisk produktion. Det ger alltså en bättre effekt på miljön. Då är min fråga: Ska man bortse från allt detta? Vi har en industri i som är mest avancerad i världen, med bästa teknologiska möjligheter, som hotas av att flyttas utomlands. Det enda jag tycker kortsiktigt måste ske är att näringsministern ska se över hur man kan använda för att bruk ska få ett konkurrenskraftigt pris på den europeiska marknaden. Basindustrin har själv pekat på att det finns exempel i , och på att basindustrin kan få konkurrenskraftiga priser. Det behövs en kortsiktig insats för att kunna rädda Utansjöfabriken. Det handlar om kanske en månad, det handlar inte om det långsiktiga. Jag tror att vi är överens om att det behövs insatser på den långsiktiga sidan men att näringsministern kortsiktigt använder det verktyg som hon har, och det är . 3 Näringsminister (): Jag håller med om att det är på kort sikt, men man kan aldrig koppla bort det långsiktiga. Det hör ihop. Hela basindustrin har uppvaktat mig för att prata elpriser, basindustrins möjligheter att bygga ut sin produktion och att stanna kvar i . Man kan inte säga att det bara gäller bruk för det gäller faktiskt , och många andra företag i vårt land. Därför kan vi inte bara lösa ett problem utan vi måste se helheten. Jag har träffat både fack och företag från . Vi hade en mycket bra diskussion tillsammans. Det är väl klart att den konkurrens som den mekaniska massan utsätts för är jättetuff, och den investering som man har gjort där är en stor investering som kräver förhållandevis låga elpriser. När det gäller övriga får jag rätt ofta höra att det är mycket goda villkor för företag där. Men om vi tittar på hur marknaden ser ut och jämför elpriser i med dem i övriga ser vi att elpriserna faktiskt ligger lägre i än i övriga . Sedan kan jag inte utläsa om det finns enskilda avtal, för den informationen har jag inte tillgång till, men totalt sett ligger elpriserna lägre. Trots det finns det, som jag också skriver i svaret, anledning att fundera över de långsiktiga avtalen. Hur kan vi få fram långsiktiga avtal så att de här företagen stannar kvar i ? är naturligtvis det instrument som staten har. befinner sig på en marknad, precis som alla andra. Därför skriver jag också i mitt svar att det rimliga är att den som har stora kunder också tecknar långsiktiga avtal. Jag kan inte gå in och detaljstyra . Däremot kan jag ha som allmän synpunkt att har man stora kunder är det också rimligt att på en marknad ha de här långsiktiga avtalen. Det jag också säger är att vi behöver ny elproduktion från andra. Tre stora företag har en dominerande ställning i , och på den nordiska elmarknaden är det något flera. Vi behöver flera som producerar elenergi för det ökar konkurrensen. Därför är jag glad över att basindustrin investerar i vindkraft till exempel. Den investerar 5 miljarder, och det kommer att ge en terawattimme. Utöver detta och för att öka tillgången på el på marknaden behöver vi energieffektivisera. Ska basindustrin få tillgång till el till bra priser framöver behöver vi energieffektivisera och inte värma upp hus med el, som vi har gjort för att elen har varit billig, och spara i både industrin och transport- och bostadssektorn. I energisparprogrammet, som industrin själv är med i, redovisar industrin att den skulle kunna spara om man gör de här insatserna. Industrin har redan varit duktig, men den kan göra mer. Då ökar också tillgången till el på marknaden. Även om bruk är det mest akuta, vilket jag håller med om, och det är bra att du ställer frågan, måste vi också se på vad vi gör på lång sikt för att säkra svensk basindustri och för att företag och elkunder ska kunna känna tillförsikt . 4 (): Jag tycker inte att man ska styra , men man ska ge ägardirektiv. Det ansvar som en näringsminister har är faktiskt att styra . ägs av svenska folket, och det finns ett ansvar hos näringsministern att ge ägardirektiv till så att kan ge konkurrenskraftiga priser till basindustrin. Det är det första. Det andra är att när basindustrin visar att den investerar bör regeringen kortsiktigt ge en signal om vilken väg man tänker ta. Kommer regeringen att stötta basindustrin i de investeringar som är på gång, inte bara inom ? Frågan är vilken väg regeringen ska ta? Ska regeringen stötta basindustrin i det den gör för att förbättra miljöförutsättningarna och för en överlevnad av basindustrin? Eller ska man helt enkelt överlämna allt till de tre stora hajarna på elmarknaden som finns utan att ta en av dem som vi äger gemensamt och med ägardirektiv säga att nu ska basindustrin få konkurrenskraftiga priser? Jag blev lite förvånad när jag hörde näringsministern säga att vi faktiskt har de lägsta priserna i . Det hörde man inte i valrörelsen. Men det är bra att vi har det, och vi ska hålla linjen att vi ska ge förutsättningar för konkurrenskraftiga priser till basindustrin. Basindustrin står inte för hela ökningen av elförbrukningen och framåt. Det är faktiskt hushållens och servicesektorns elförbrukning som har ökat mycket. Jag blev förvånad när jag hörde till och med en meteorolog säga på tv att den kanske bästa julklappen för svenska folket är en lågenergilampa. Vi har kommit så långt att vi måste se över hur vi använder elen i hushållen. Det är inte bara elförbrukningen i basindustrin utan i hela samhället som man måste se över. Men basindustrin är faktiskt en källa till export för av de råvaror som finns i landet. Det är mycket viktigt att värna om basindustrin utan att försämra för miljön när basindustrin själv investerar för att förbättra förutsättningarna. Jag blev lite förvånad över att det bara är vindkraft som nämns i svaret. Solenergi nämns inte alls. 5 Näringsminister (): Nej, jag har inte nämnt alla energislag som vi nu ser växa fram. Men det som jag tycker är lite spännande är det som händer på vindkraftsområdet. När Bas El nu investerar 45 miljarder blir det i alla fall en terawattimme. Det finns ett antal projekt runtom i landet som ger ett rejält tillskott på energimarknaden just inom vindkraftsområdet. Det är stora investeringar. Vindkraftverken har blivit långt mer effektiva, producerar mer el och är mycket bra. De placeras också på de ställen där vi nu har gjort vindkartering och där vi ser att det är bra att investera. Det är bra när också basindustrin investerar därför att då blir det en ökad konkurrens, och det är det som jag vill se. Det som jag kan känna lite överraskning över är att den förra regeringen inte gjorde mer åt den koncentration som har skett på energimarknaden. Man har låtit den här utvecklingen ske, och har vi tre stora kraftbolag som dominerar den svenska elmarknaden. Jag bejakar det som säger, att vi behöver spara energi i hushållssektorn. Där har vi massor att göra. Vi har mycket att lära av andra länder, men vi har också mycket att lära ut. Vi har rätt mycket kunnande som vi skulle behöva tillämpa. Jag ska på energiministermöte där vi ska diskutera hur vi på europeisk nivå ska kunna göra det här. Det är nämligen inte bara ett svenskt problem utan också ett europeiskt. Jag tror att om vi är duktiga i den här delen kan den här tekniken bli en exportvara för svensk industri. När det gäller bruk och basindustrin har jag också träffat basindustrin. Vi har ett kontinuerligt samarbete för att se hur vi ska kunna klara den här situationen. Vad det handlar om är att vi måste klara både konkurrensen och om att det ska vara likvärdiga villkor, men vi måste också säkra att vi får en bra basindustri. Jag kan bara notera att den förra regeringen inte har använt sitt ägarinflytande för att ge några riktigt bra villkor för svensk basindustri, och det kan man reflektera över. Det som vi nu försöker göra är att vidta en rad olika åtgärder för att stärka den delen. Ska jag returnera någonting till så är det att jag tror att vi behöver långsiktiga spelregler. Jag har personligen lagt ned rätt så mycket möda på att energifrågan inte ska hamna i gräl utan att vi i en konstruktiv samtalston ska komma framåt i frågan. Om några ska investera i behöver de långsiktiga spelregler. Då måste de veta att det finns en samsyn kring det över blockgränsen. Jag tror att du och jag är ganska överens om att vi behöver göra alla de här sakerna. Jag hoppas att du i ditt parti anstränger dig för att komma fram till en situation där regering och opposition kan komma överens om dessa långsiktiga spelregler. Då kommer kraftbolag att våga investera, då kommer basindustrin att se att det här är vad svenska politiker gör för att jobben ska stanna i . Jag hoppas verkligen att vi ska kunna ha en konstruktiv debatt om energipolitiken i och inte bara den träta som har präglat svensk energipolitik . Därför är det bra att du ställer frågan till mig och att vi får ha den här diskussionen. 6 (): Den socialdemokratiska regeringen hade gjort jättemycket för basindustrin. Basindustrin är medveten om det och säger också att regeringen faktiskt hade gjort mycket för basindustrin . Det finns några exempel där man aktivt har utövat sitt ägande i statliga företag, i det här fallet . Därför ställer jag en gång till frågan: Vad tänker näringsministern göra när det gäller ? Tänker man ha ett aktivt ägande för att få konkurrenskraftiga priser för basindustrin? 7 Näringsminister (): Vi har ständigt diskussioner med , men också med svensk basindustri. Alla de önskemål som kommer från bruk och från övrig basindustri överväger vi nu för att se vad vi kan göra. Jag har nämnt alla de åtgärder som finns på vår dagordning. Vi kan träta om vad den förra regeringen gjorde och inte gjorde. Jag har bara suttit på den här posten , man jag kan konstatera att den svenska basindustrin är ganska missnöjd med hur man har blivit hanterad och behandlad . Jag har ett aktivt samarbete med svensk basindustri för att komma framåt. De saker som jag har nämnt kommer vi att fortsätta med. Det är att stimulera energieffektivisering så att vi får mer tillgång till el på marknaden. Där är de gröna elcertifikaten där inte minst varit pådrivande ett sätt att få fram det och göra det lönsamt att investera på det sättet. Vi ska snabba på tillståndsgivningen så att det snabbt går att investera. De som vill investera måste få besked om att de kan göra det och att de vågar göra det. Jag tycker återigen att det är bra om vi kan hitta en samtalston i energipolitiken som gör att vi kommer fram. Vi är ju alla rädda om jobben i . Kan vi hitta en samtalston som gör att vi är konstruktiva och inte låser in oss i gamla positioner tror jag att vi kan komma fram. Jag tycker att har en fantastisk möjlighet. Jag får väldigt många frågor från ministrar runtom i världen om intresse för på det här området. Vi kan se att energi kan bli ett tillväxtområde, ett område där vi kan exportera teknik och kunnande och ge jobb här i . Det tycker jag är något positivt. Jag ser med tillförsikt fram emot det vi gör . Jag hoppas att vi gemensamt ska anstränga oss för att rädda jobben. bruk är i en akut situation, men det är många som klappar på dörren och vill ha en lösning på detta. Jag ska anstränga mig till det yttersta för att åstadkomma det. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:27 om svensk veteranpolitik 8 Försvarsminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att både politiskt och på myndighetsnivå ska få en sammanhängande veteranpolitik. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utgiftsområde 6) redovisat att ambitionsnivå när det gäller att delta i fredsfrämjande insatser ska höjas. Vi har ett ansvar för att bidra till frihet, fred och välståndsutveckling. Det stärker också vår egen säkerhet. Därför näst intill fördubblar regeringen anslagen till internationella operationer. En ökad ambition påverkar naturligtvis personalförsörjningen. I budgetpropositionen framhåller regeringen att ett väl fungerande personalförsörjningssystem är av avgörande betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att utföra sina uppgifter. En viktig del i detta sammanhang är, som påpekar, hur vi tar hand om personalen vid internationella insatser. Grunderna för detta finns främst i lagen (1999:568) respektive förordningen (1999:569) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. I dessa författningar regleras bland annat frågor om rehabilitering vid skada under tjänstgöring och Försvarsmaktens ansvar för uppföljande verksamhet. De ökade ambitionerna när det gäller den internationella verksamheten och det förhållandet att den nordiska snabbinsatsstyrkan ledd av och med truppbidrag från , och kommer att stå i beredskap för insatser , skärper naturligtvis kraven på hur vi tar hand om dem som deltar i den internationella verksamheten. Det gäller bland annat att förbereda personalen inför en insats och att stödja och ta hand om personalen under och efter insatsen. Vi måste vara medvetna om att fredsfrämjande militär verksamhet faktiskt är farlig. Det finns en risk att vår personal skadas eller dödas. En hel del har gjorts för att förbättra omhändertagandet av vår personal vid och efter internationell verksamhet. Men detta innebär naturligtvis inte att inte ännu mer kan göras. diskuterade Försvarsmaktens högkvarter och Försvarsdepartementet hur omhändertagandet eller krisstödet vid internationell verksamhet skulle kunna förbättras ytterligare. Försvarsmakten har naturligtvis både ansvar för och ett starkt egenintresse i att värna sin personal. Därför arbetar en särskild arbetsgrupp inom högkvarteret med frågan. Försvarsmakten ska redovisa resultatet i samband med årsredovisningen . Förbättringarna inom krisstödsverksamheten ska vara införda senast vid utgången av 2007. Jag vill understryka att krisstödsverksamheten är av stor betydelse också för Försvarsdepartementet och regeringen. Mitt departement håller sig därför fortlöpande informerat om Försvarsmaktens arbete. Jag delar alltså helt uppfattning att vi måste skapa en bra och sammanhängande veteranpolitik och krisstödsverksamhet. Det första steget i det arbetet är att arbetsgruppen fullföljer sin översyn och att Försvarsmakten redovisar resultatet . Därefter får vi ta ställning till om det behöver vidtas ytterligare åtgärder. 9 (): Jag vill inledningsvis ge positiv kritik till försvarsministern för att han har valt att kvantifiera våra internationella ambitioner i massmedierna. Det har talats mycket om förmågor inom Försvarsmakten. Det är ju ett mera abstrakt uttryck. Att försvarsministern har varit tydlig med att målet är 2 000 soldater 2009 ger ju en verklig chans att utvärdera de resurser som satsas på det här området, eller för att travestera : Det är med fasta punkter som jorden ska förflyttas. Det finns en utbredd missuppfattning om syftet med de internationella insatser som genomför. Många tror att det enbart handlar om en välvilja mot de människor runtom i världen som är mindre lyckligt lottade. Att erkänna ansvaret för våra medmänniskor i andra länder och världsdelar är naturligtvis viktigt, men det är också viktigt att gång på gång slå fast att de insatser som vi gör också tjänar våra egna säkerhetspolitiska intressen. Vår förmåga att försvara oss får inget bättre kvitto än de skarpa insatser som våra soldater genomför utomlands. skapar naturligtvis också vänner, och goda vänner, när vi bär vår del av den internationella bördan. Sist men inte minst är ju vår egen säkerhet också positivt påverkad av att demokrati, mänskliga rättigheter och stabilitet tränger allt bredare över vår glob. Natos generalsekreterare uttryckte saken väldigt väl i fråga om . Han sade: If we dont go to will come to us. firade de svenska FN-insatserna . Under dessa år har mer än 100 000 svenska män och kvinnor vågat sina liv för andras fred och säkerhet. Precis som ministern tror jag att en viktig förutsättning för den fortsatta omställningen är att vi uppskattar dessa insatser som män och kvinnor gör efter förtjänst. Ministern hänvisar till ett arbete som pågår i högkvarteret om stöd vid insatser. Det är naturligtvis viktigt att vi också har en god beredskap för att ta hand om våra soldater under insatsen. Men fokus i min interpellation handlar om omhändertagandet efteråt. Det finns en utbredd känsla av att myndigheten inte uppskattar insatser som soldater gör i den efterföljande karriären. Kanske beror detta på att många höga officerare själva inte har medverkat. Som princip anser jag att deltagande i internationella insatser ska krävas för att bli förbandschef, general eller för den delen överbefälhavare. Det har skett förbättringar av försäkringsskyddet. Men är svenska soldater som återvänder från fredsfrämjande uppdrag i princip hänvisade till landstingens utbud av sjukvård. Och jag tror inte att detta är tillräckligt. Inom vårt mycket stora högkvarter finns det många olika enheter. Men det finns inte någon enhet som har ett sammanhållet ansvar just för veteranfrågorna.