prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Vi menar därför att regeringen bör skrota just de lagförslagen vilka skulle ge auktorisation som svensk bromskloss i upprättandet av den gemensamma inre marknaden. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 41 (): Vi debatterar nu lagutskottets betänkande nr 30 som behandlar propositionen om europakooperativ. Som vi fått höra handlar diskussionen om vilka befogenheter skattemyndigheten och ska ha gällande framför allt möjligheten att motsätta sig att ett europakooperativ flyttar sitt säte från eller att en svensk ekonomisk förening deltar i bildandet av ett europakooperativ. Vad är skälen till att regeringen lagt in den möjligheten? Jag tycker att mycket tydligt beskrev hur skattemyndigheten kan gå till väga och hur regeringen har resonerat. Det är en fullgod redovisning av regeringens synsätt, dock med något undantag. Regeringen och utskottsmajoriteten har konstaterat att en effektiv skattetillsyn är viktig. Det är viktigt att vi har ordning och reda på de papper som finns. Vi menar därför från utskottsmajoritetens sida att regeringen har rätt i sin bedömning när den ger skattemyndigheten den ökade befogenheten att kunna säga att effektiv skattetillsyn är ett allmänintresse, vilket också uppfyller det som lyfts fram och avses i förordningarna SE och SCE. Men inte nog med det. Förutom att regeringen lyfter fram vikten av en effektiv skattetillsyn och att det är fråga om ett allmänintresse går den ett steg längre. Det ska alltså finnas ytterligare en mekanism som gör att allmänintresset uppfylls och att möjligheten inte överutnyttjas. Det införs två kriterier, vilka måste uppfyllas för att myndigheten ska få möjlighet att göra det. Det första innebär att det ska finnas ett beslut om revision. Det andra är att det ska finnas skäl att anta att en revision, som är i gång och ska genomföras, avsevärt kommer att försvåras av en sådan fusion eller av bildandet av ett sådant kooperativ. Man har mycket tydligt poängterat att det viktigaste är att uppnå en effektiv skattetillsyn och att inte använda det oerhört goda instrumentet europakooperativ, eller europabolag som den här lagstiftningen också kommer att handla om, på ett felaktigt sätt. Jag tycker att regeringen gjort en bra avvägning när den sagt att vi ska ha en effektiv skattetillsyn och ställt upp dessa två kriterier. Det ska alltså ha beslutats om en revision, och det ska dessutom finnas anledning att tro att revisionen kommer att försvåras avsevärt om sätet flyttas eller fusionen ingås. Jag tycker att regeringen har gjort en korrekt bedömning. Jag har inte mycket mer att säga eftersom jag tror att jag kommer att få upprepa argumenten ytterligare en gång i replikskiftet. Jag vill avsluta med att yrka bifall till lagutskottets förslag i betänkande nr 30 i dess helhet och avslag på den reservation som finns. 42 () replik: sade bland annat att för att ska kunna förhindra en flyttning måste det finnas beslut om att revision kommer att ske. När man läste propositionen och remissinstansernas svar fanns det remissinstanser som hävdade att det i så fall bör finnas ett beslut eller att revision redan är inledd innan det kommer förslag från europakooperativet om att de vill flytta sitt säte. Men så är det inte riktigt. I den föreslagna lagtexten står s. 299, § 94 bland annat att ett europakooperativ ska ansöka om prövning från det att ledningen eller förvaltningsorganet offentliggjort ett förslag om flyttning av säte. Då ska man alltså ansöka om prövning, och ska kunna motsätta sig det hela. får bara motsätta sig det om det finns ett beslut om revision. Längre ned i samma paragraf sägs att , och , ska meddela beslut i frågan om flyttning av säte från den dag då förslaget om flyttningen offentliggjordes enligt artikel si eller så. Därför undrar jag, , om detta ska ses enligt följande: Det kommer en förfrågan från ett europakooperativ till . har på sig. Under den tiden kan besluta sig för att genomföra en revision, och sedan kan det dröja mycket innan flyttningen kan komma till stånd. 43 () replik: Man kan ställa sig två frågor. Är vi överens om att både propositionen om europakooperativ och den proposition om europabolag som vi diskuterade är bra? Ja, jag tror det. Jag tror att vi alla tycker att de två propositionerna är väldigt bra. Den andra frågan är: Tycker vi alla att det är viktigt att de bolag som finns i och i har en god revision och en väl uppställd ekonomi? Ja, jag tycker det i alla fall. Det tycker jag är viktigare än att kunna genomföra fusionen genast. Det är min och regeringens bestämda uppfattning att om finner det nödvändigt att påbörja en revision och de tror att revisionen avsevärt skulle försvåras av skapandet av europakooperativet eller fusionen, eller av flyttandet av sätet, då ska det finnas möjlighet att säga stopp. För oss är det faktiskt viktigt att alla företag som finns på marknaden har sjysta räkenskaper och har en fungerande bokföring. Jag menar att det är det viktigaste. Och tycker jag att skattemyndigheten ska få den möjligheten, om det finns omständigheter som avsevärt försvårar för dem att genomföra en god revision. 44 () replik: Det betyder alltså, , i princip att , i alla fall där ett europakooperativ vill flytta sitt säte, kan fördröja och förhala det hela genom att besluta om en revision. Jag vet inte hur det kan ta, men är det en stor rörelse kan jag tänka mig att det kan ta innan det här kan komma till stånd. Det kanske kan bli en fördröjning på innan det här kooperativet kan flytta sitt säte, till men för verksamheten och absolut till men för upprättandet av den inre marknaden. Det blir precis som jag sade i mitt anförande. får auktorisation av att vara en svensk bromskloss i upprättandet av den inre marknaden. 45 () replik: Om det är alliansens uppfattning att skattemyndigheten är den största ondskan på jorden och att skattemyndigheten bara vill förstöra och inte på något sätt främja näringsliv och företagande har rätt. Men jag tror inte att skattemyndigheten har den viljan, utan jag tror att skattemyndigheten faktiskt i mångt och mycket vill vara service-minded. Man vill jobba, och man vill se till att de här företagen driver en bra verksamhet. Men jag tror också att deras uppgift faktiskt är att se till att möjligheterna för skatteflykt undanröjs, och då tror jag att det är bra att man ger skattemyndigheten ett antal instrument. Då det, återigen, finns avsevärt försvårande skäl för skattemyndigheten att genomföra en revision tycker jag att det är helt okej att de ska kunna hålla upp sin röda flagga och säga: Vänta lite grann! Vi kanske ska kolla hur det här bolaget har skött sina räkenskaper. För mig är det viktigt att vi har en god revision i , men jag tror att skattemyndigheten är en sådan serviceinstitution att man faktiskt inte kommer att göra detta bara för att trilskas. 46 (): Jag menar egentligen inte att förlänga det här. Jag vill bara säga till en sista gång att det inte handlar om vad vi tror eller inte tror om , utan det handlar om vad lagen säger här. Och jag menar att en lag inte får vara så luddig som den här är. Den medger att alltid kan bromsa ett europakooperativ som vill flytta sitt säte. Lagförslaget hade behövt vara formulerat på ett annat sätt, så att det skulle vara möjligt att bromsa vid särskilda skäl eller vid synnerliga skäl och så vidare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU16 (skr. 2005/06:90 och redog. 2005/06:NR1). 47 (): , på den norska nationaldagen, ska vi diskutera . Jag tycker att det är mycket glädjande att utrikesutskottet har lämnat ett enigt betänkande om det nordiska samarbetet. Det visar på det stora stöd för nordiskt samarbete som finns i alla partier. Några enskilda ledamöter i har gett en annan uppfattning till känna. De är isolerade i sina åsikter, också inom sina partier. För egen del vill jag gärna ge uttryck för den glädje som jag känner för det nordiska samarbetet. En stor del av mitt politiska engagemang har kommit att ägnas åt nordiskt samarbete, och det är min övertygelse att i en globaliserad värld behöver vi också en förstärkt regional samverkan. De viktigaste instrumenten för detta är och . Jag vill, herr talman, i denna debatt tacka alla ledamöter av denna kammare och vänner i de andra parlamenten för det konstruktiva samarbete, ofta över partigränserna, som jag har fått uppleva under mina år i . Ett särskilt tack riktar jag naturligtvis till min gode vän som kommer efter mig på talarlistan. har reformerats för att göra arbetet mer koncentrerat, fokuserat och effektivt. Detta reformarbete har lett till en ny organisation för ministerrådet. I har vi sett över vårt arbetssätt i syfte att effektivisera detta och förbättra förankringen i och återkopplingen till de nationella parlamenten. Som ett resultat, herr talman, av detta arbete har en överenskommelse träffats med de nordiska parlamentens talmän. Rådet åtar sig att, efter samråd med talmännen, anordna ett antal temakonferenser där de nationella parlamentens fackutskott deltar, i vissa fall tillsammans med motsvarande utskott i de baltiska staternas parlament. fyller en mycket viktig funktion för att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. Det är en styrka för de nordiska länderna att ett stort antal ledamöter i de nationella parlamenten engagerar sig i samarbetet, både för att stärka det inomnordiska samarbetet och för att bygga nätverk som kan öka det nordiska inflytandet i EU och andra samarbetsorgan. Nordiskt samarbete blir allt viktigare . Det markerades inte minst av utrikesministrarna i och , och , för någon vecka sedan, och det är glädjande. Nordiskt samarbete har växande betydelse. är viktig för hela . Och vi måste även sätta detta i ett globalt sammanhang. Det gäller bland annat frågor om vår framtida energiförsörjning, om vår säkerhetspolitik och om vår miljö- och klimatpolitik. Många av de nordiska medborgarna har sina rötter utanför gränser. Hos oss gäller det var tionde sverigebo. En av de stora utmaningarna för framtiden för nordiskt samarbete är att erbjuda en nordisk gemenskap till dem som har sina rötter långt borta men som bor i . I betänkandet betonar utrikesutskottet, herr talman, den centrala plats gränshinderarbetet har haft och fortsatt kommer att ha inom det nordiska samarbetet. Trots framgångar inom många områden är undanröjandet av gränshinder en pågående process som ställs inför nya problem och utmaningar. Utskottet betonar att och fortsatt ska arbeta med dessa frågor. Det nordiska samarbetet har stärkts av att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska inre marknaden. verkar inom för att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik, vilket jag tycker är bra. Samrådet på nordisk nivå ger de nordiska länderna möjlighet att tillvarata gemensamma intressen i det europeiska arbetet. Det nordiska samarbetet är mer än . Det är också samarbete med våra närområden, de baltiska länderna, nordvästra , och . När utskott möttes i var människohandel och sexuellt utnyttjande av minderåriga på rådets dagordning. Rådet krävde en ökad insats mot handel med kvinnor. Det behövs kraftfulla åtgärder för de nordiska länderna för att få stopp på den handel med människor som också äger rum i våra nordiska länder. har visat att prostitutionen följer med stora arrangemang. Vid mötet i deltog också flera nordiska parlamentariker i det socialdemokratiska kvinnoförbundets kampanj: Ja till Nej till prostitution. manliga nätverk redogjorde för vilka insatser som enskilda parlamentariker kan göra för att motverka prostitution och människohandel. Det tycker jag är ett mycket bra initiativ. För dem som vill veta mer om nordiskt samarbete hänvisar jag till vår årsberättelse av förnyelse. Det är en mycket läsvärd skrift. Jag yrkar bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande UU:16 . Detta är min absolut sista debatt i denna kammare. Tusen tack till er alla som har servat mig , . Jag vill tacka skatteutskottet, utrikesutskottet och inte minst med medarbetare, alla som har sett till att magen har fått sitt, grabbarna i Bankhallen, alla som städat och personal på förvaltningen, och tack alla ni som har burit all denna post till mig! Tusen tack till er alla! 48 (): vävs utrikespolitik samman med ekonomi, handel och utvecklingsfrågor. Även energi- och råvaruförsörjning blir ibland utrikespolitik. Möjligheterna globaliseras, men så även problemen. Dagens hot är gränsöverskridande. Därför behöver vi gemensamma lösningar. kan och ska bygga allianser för samarbete med andra länder. Det gäller inte minst länderna i vårt närområde. Ett närmare Östersjösamarbete och även ett tydligt avgränsat och vidareutvecklat nordiskt samarbete kan och borde vara viktiga komplement till det europeiska samarbetet i övrigt. Vi moderater vill initiera en diskussion om hur samarbetet mellan de nordiska länderna kan utvecklas och förstärkas. Kring detta finns det även i en bred enighet. Det pågår ett förändringsarbete som syftar till att anpassa det nordiska samarbetet till dagens globaliserade värld. Enligt min mening är det inte rimligt att och det nordiska samarbetet fortsätter att vara organiserat på samma sätt som vid tiden innan för länge sedan och och blev medlemmar i unionen. Vi moderater driver på förändringarna tillsammans med våra systerpartier i de nordiska länderna. Enligt min mening innehåller motionen från med flera många kloka synpunkter och reflexioner om det nordiska samarbetet. Den landar dessvärre i slutsatsen att lägga ned . För egen del tror jag mer på successiv reformering av samarbetet. Dessutom måste det nordiska samarbetet vägas ihop med övrig internationell verksamhet inom hank och stör. Förutom samarbetet inom EU har delegation vid en mycket stor betydelse för och möjligheter att bli internationellt respekterade och få ett ökat inflytande. Nätverksbyggandet med andra parlamentariker är helt avgörande för att den som vill påverka politiken såväl inom närområden som i världen ska nå resultat. Jag yrkar alltså avslag på motionen U281 yrkande 1 och 2. Det finns också förutsättningar att utveckla och förstärka Östersjösamarbetet inte minst genom tätare samarbete mellan regeringarna. Den har dock inte förmått att utveckla närområdets potential tillräckligt. Det nordisk-baltiska samarbetet gnisslar, Rysslandsrelationen försummas och diktaturen i finns inte tillräckligt högt på EU:s dagordning. skulle tillsammans med länder som och kunna göra mycket mer för att främja ett fritt och demokratiskt . EU behöver utveckla en ny Vitrysslandsstrategi som stavas ökat engagemang. För mig är det självklart att borde ta initiativ till denna Europeiska unionens viktiga nya Vitrysslandsstrategi. I detta sammanhang vill jag också passa på att lyfta fram miljöfrågornas betydelse för att uppnå demokrati. Vi har sett det i , , ja i hela forna . Jag är övertygad om att vi kommer att se det även i . När människor ser hur deras liv slås i spillror av miljöförstöringen, och det kan tydligt kopplas till de kommunistiska regimer som har misslyckats och hanterat miljön på ett rent kriminellt sätt, blir demokratin ett avgörande instrument för att kunna påverka. Jag återkommer, herr talman, i nästa debatt om betänkande UU:17 till frågan om kommunismens relation till miljöförstöring. Jag ser goda möjligheter här att , som gärna vill framstå som ett föregångsland i miljöfrågor, framgångsrikt skulle kunna driva på en mer aktiv europeisk miljöpolitik i och kring , och även stödja ett växande miljöengagemang i . är det nog frågan om gränshinder och svårigheter i samband med flytt mellan de nordiska länderna som har fått störst uppmärksamhet. Vi vill verka för att gränshindren helt avskaffas. Ett steg i rätt riktning vore där att de nordiska länderna söker nya samverkansmöjligheter inom forskning och innovation såväl mellan sig själva som med de baltiska staterna. Inte minst tvärs över finns spännande möjligheter. Det nordiska ministerrådet och överenskommelse med det vitryska exiluniversitet i är ett mycket bra exempel. Här kan uppemot 350 studenter från ges möjlighet att stimuleras till kritiskt tänkande, vilket de inte är bortskämda med hemma, civilt samhällsengagemang och en god solid akademisk utbildning. Den här typen av insatser är nödvändiga för att en nation som den vitryska ska kunna resa sig ur förtryck och i stället värna medborgerliga och mänskliga rättigheter. Östersjösamarbetet kan alltså göra skillnad och medverka till en demokratisk utveckling även i vårt närområde. Världen behöver mer av sådant konkret samarbete för främjande av demokrati, mänskliga rättigheter och utveckling av rättsstaten. I det utvidgade EU ökar samarbetet men även konkurrensen. Här måste de nordiska länderna utveckla sin samverkan så att hela området kan framstå som minst lika attraktivt som andra delar av . Den borgerliga alliansen vill göra Östersjösamarbetet till en mer prioriterad fråga. Målsättningen måste vara att ska vara starkaste tillväxtområde och fungera som en dynamisk region för ekonomiskt, kulturellt, miljömässigt och även säkerhetspolitiskt samarbete. Detta kräver ett samarbete kring handel. Företagande ska stärkas och gränshinder rivas för varor, människor och tjänster. måste agera pådrivande för en växande nordisk-baltisk arbetsmarknad. Dessutom är en vidareutveckling av samarbetet kring miljöproblemen, mot organiserad brottslighet och ytterligare diskussion om icke-spridning nödvändig. 49 (): När svenskarna ska välja mellan nordiskt och europeiskt samarbete är det fler som föredrar det nordiska samarbetet än det europeiska. Det visar undersökningar inte bara i . Jag anser naturligtvis att det är fel att se en motsättning mellan nordiskt och europeiskt samarbete. Men det är tänkvärt när man försöker spela ut det europeiska samarbetet mot det nordiska att det finns en väldigt stark folklig förankring för nordiskt samarbete. I själva verket har jag den uppfattningen att vårt samarbete i EU gör det än mer angeläget att vi har ett bra nordiskt samarbete. Utvecklingen inom EU visar nu att det är flera sådana regionala samarbeten som finns och som växer fram. samarbetar, de samarbetar, de baltiska staterna samarbetar i regionala organisationer, och kommer också liknande organisationer att växa fram bland EU:s övriga nya medlemmar. Dessutom har två av de nordiska länderna en annan anslutningsform till EU än medlemskap, och det gör det särskilt angeläget för oss att ha ett bra nordiskt samarbete så att vi som är medlemmar kan företräda också gemensamma nordiska synpunkter. Detta har bekräftats av många norska och isländska politiker. De ser det nordiska samarbetet som ett sätt att få sina synpunkter hörda också inom EU. har det, som har nämnts här, blivit en debatt om det nordiska samarbetets former. Jag tycker att den är bra. Det är bra att den har kommit upp även om den delvis är osaklig. En av de mindre sakliga aspekterna är när man talar om att det nordiska samarbetet skulle vara så dyrt och hänvisar till att av de delar som bekostas av så står det nordiska samarbetet för en stor del. Detta är, minst sagt, ett ganska snävt betraktelsesätt eftersom de totala kostnaderna för samarbetet i som drabbar de nordiska skattebetalarna är betydligt mindre än till exempel kostnaderna för det europeiska samarbetet, även om det ligger delvis under andra konton än konton. Men det bryr sig inte skattebetalarna så mycket om. När det gäller det europeiska samarbetet så är bara avgiften till EU på nästan 30 miljarder, vilket är ungefär hundra gånger så mycket som kostnaden för svensk del för det nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet kostar totalt sett ungefär 1 miljard, varav står för ungefär en tredjedel. Det motsvarar per medborgare. Det parlamentariska samarbetet, alltså riksdagarnas samarbete i , svarar för och per nordisk medborgare. Faktum är att anslaget till har varit oförändrat kansliet flyttade till , bortsett från en enda prisuppräkning. Det innebär en rationalisering på . Vilka statliga verksamheter kan skryta med något sådant? Det kan man undra. I varje fall när det gäller tror jag att vi ska tala lite tyst om rationalisering i detta sammanhang. Ett annat inslag i den mindre sakliga debatten om är naturligtvis att man ofta anspelar på att det äts goda middagar. Nätverksbyggande, som är en viktig del av det internationella parlamentariska samarbetet, underlättas av om man träffas och äter gott och kanske till och med dricker ett och annat glas. Men jag vågar nog påstå, efter att ha bedrivit en del jämförande studier, att matstandarden i det nordiska samarbetet absolut inte är mer luxuöst än i annat umgänge, vare sig det som sker här i huset eller det som sker när svenskar i övrigt är ute på internationella parlamentariska uppdrag, talmansresor, utskottsresor och så vidare. Det är bra att man äter och dricker gott, men det är verkligen ingen lyx, och den aspekten kan avföras från diskussionen. Det viktiga är: Är det nordiska samarbetet värt de kostnader som det innebär? Jag tycker, utan att hinna räkna upp det här, att det är lätt att visa att mycket har uträttats inom det nordiska samarbetet. Vi har legat långt före det europeiska samarbetet. Mycket återstår också av det som finns av hinder av att tillföra det politiska samarbetet men också för att undvika att nya hinder uppstår på grund av att en del av oss är medlemmar i och andra inte är det. Det är klart att man kan säga att inte är den enda tänkbara formen för detta samarbete. är det lite förvånande att det kommer förslag från riksdagsledamöter om att man ska överlåta samarbetet till regeringarna och inte ha ett kontrollerande parlamentariskt organ. Det är särskilt förvånande när det kommer från oppositionsledamöter. Vi i våra partier hoppas naturligtvis att komma i regeringsställning, men man kan inte utesluta att vi hamnar i opposition igen . Jag tror att vi måste räkna med att en sådan situation kan uppstå. Därför tycker jag att det är väldigt bra att utrikesutskottet enigt avvisar dessa motionsförslag och inte bara det utan även understryker att fyller en viktig funktion för att driva på och kontrollera de nordiska regeringarnas samarbete. Utskottet säger: Det är också en styrka, säger utskottet, för de nordiska länderna att ett stort antal ledamöter i de nationella parlamenten kontinuerligt engagerar sig i nordiskt samarbete, både för att stärka det inomnordiska samarbetet och för att bygga nätverk som kan öka det nordiska inflytandet i EU och andra samarbetsorgan. Som det har sagts har vi haft en dialog med de nordiska talmännen. Detta inleddes på rådets initiativ, och det har gått i mål, kan man säga. Det går över i en ny fas, och det är dags att dra vissa slutsatser av det. Den första är att talmännen och Riksdagsstyrelsen har ställt sig bakom att rådet får en oförändrad kostnadsram. I stället har rådet åtagit sig vissa nya uppgifter att efter samråd med talmännen ordna ämneskonferenser där de nationella fackutskotten bjuds in. Vi har också ökat insatserna för Östersjösamarbetet och Arktis- och . Där har vi förklarat oss vara beredda att ta på oss ytterligare uppgifter. Det är självklart att inte ens trots sin betydelse har fri dragningsrätt på statskassan, och därför är det bra att rådets budget kommer in i en organiserad budgetprocess. Vi ska arbeta för en bättre förankring i utskott. delegation har redan företrädare i alla utskott utom ett. är det klart att partierna förbehåller sig rätten både att välja representanter till och att inom partigrupper nominera till rådets utskott. Arbetet med att åstadkomma ett bättre personsamarbete med utskotten har redan påbörjats, och det kommer att fortsätta. Och den svenska utskott får också del av alla rekommendationer som rådet utfärdar inom deras ansvarsområden. Jag ska ta upp en annan viktig sak.