prot · GU0926 · 2006-11-23 00:00:00 — Vi vet att skola, oavsett inkomst, sjukvård, oavsett inkomst, äldreomsorg, oavsett inkomst, och barnomsorg, oavsett inkomst, är viktiga för att upprätthålla ett sammanhållet samhälle, och det är därför vi lägger nästan 10 miljarder mer på att höja kvaliteten och valfriheten i de verksamheterna. Det är också kärnan i varför vår politik kommer att leda till att inkomstskillnaderna minskar, och det är därför den också kommer att leda till att inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor minskar. När vi inför ett jobbavdrag som gör det mer lönsamt att gå in på arbetsmarknaden, även om man jobbar halvtid och även om man går från halvtid till längre deltid, ja, då är det just kvinnorna som får förstärkta incitament att vara på arbetsmarknaden, och det är just för kvinnorna det lönar sig bättre att gå från utanförskap till arbete. Det här skulle jag säga är kärnan i vår politik, och det är det som hela den här mandatperioden avtalsrörelsen, höll jag på att säga och den kommande valrörelsen ska handla om. I vår värld är jobben kärnfrågan. Det är arbetslösheten som avgör de ekonomiska klyftorna i ett land. Det är det som avgör om en människa har trygghet i sina arbetskamrater och i en egen lön samt har en utveckling i arbetet som gör att man får vara med om en stigande lön under sin yrkeskarriär. Det går inte att fördela bort arbetslöshet. Det går inte att fördela bort en bristande sysselsättningsutveckling. Ett samhälle med massarbetslöshet kan aldrig betraktas som rättvist. Därför kommer hela vår politik varenda åtgärd, varenda proposition att inriktas på att öka antalet jobb i ekonomin. 136 (): Varför började slitas sönder; varför fick vi massarbetslöshet, undrade finansministern. Jag behöver väl inte påminna om vad vi socialdemokrater fick ta över efter den förra borgerliga regeringen. Därmed kanske vi kan avsluta den debatten. Självklart är det bättre för alla människor att få vara friska och jobba än att vara sjuka eller arbetslösa. Det råder det inga som helst delade meningar om. Det hjälper dock inte den som är sjuk eller arbetslös. Vi är helt överens om att människor ska hjälpas och stöttas tillbaka till arbetslivet. Vi socialdemokrater vill till och med förbättra det borgerliga förslaget om nystartsjobb. För att människor ska känna trygghet och våga pröva något nytt behövs emellertid bra inkomstrelaterade försäkringar, och det är där den borgerliga fördelningspolitiken spricker. Sänkta nivåer i socialförsäkringarna gör väl ändå inte att arbetsgivarna blir mer intresserade av att anställa som varit arbetslös . Det enda som händer är att får se sin tillvaro försämras rejält . I stället för av den tidigare inkomsten får hon . Det handlar om för en lågavlönad kvinna. Vi socialdemokrater vill minska skillnaderna mellan den som arbetar och den som är arbetslös eller sjuk genom att flera får i ersättning. Den borgerliga politiken innebär att klyftorna blir större genom sänkta ersättningar och genom högre skatt för den arbetslöse jämfört med den som har ett jobb. Tror finansministern verkligen att det blir flera jobb på det sättet? Tror finansministern att det blir flera jobb genom att mer än var tredje TCO-medlem får sin disponibla inkomst halverad efter 300 dagars arbetslöshet? Tror finansministern att det blir flera jobb när en genomsnittlig TCO-medlem förlorar på att vara arbetslös? Inte heller tycks finansministern vara särskilt bekymrad för att kommunernas utgifter för försörjningsstödet ska öka. I propositionen om arbetslöshetsförsäkringen skriver regeringen att vissa av förslagen kan ha påverkan på kommunernas utgifter för försörjningsstödet men att det inte går att närmare bedöma. Dessutom skriver regeringen att även om det skulle innebära ökade kostnader för kommunsektorn är den kommunala finansieringsprincipen inte tillämpbar. Jag kan berätta för finansministern att räknar med att utgifterna för socialbidrag, försörjningsstödet, kommer att öka med . Och i lilla räknar man med 4 miljoner i ökade utgifter. Det är säkert så små belopp att finansministern inte bryr sig, men i kommunerna betyder det att något annat viktigt får stå tillbaka. Menar finansministern att kommunerna inte ska få kompensation för detta? 137 (): Jag har efter debatten med finansministern förstått att den riktigt stora skillnaden mellan oss är att regeringen tror att bara man inför försämringar för vanligt folk så kommer jobben. Det finns många stora skillnader mellan oss, men just i den här debatten är det den stora skillnaden. Jag frågade finansministern vad det var för åtgärder de skulle vidta för att komma till rätta med den stora massarbetslösheten. Jag tog också upp några saker som jag läst i budgetpropositionen, nämligen de hushållsnära tjänsterna och de sänkta arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn. Det är inte mycket man har att komma med för att ta bort massarbetslösheten, och egentligen förstår jag logiken i detta. Alliansens främsta förslag är ju de stora försämringarna för de breda folklagren; det är där man hittar de nya jobben. Det är mellan dessa två förklaringsmodeller som den stora skiljelinjen i svensk politik går. Jag har ingen ytterligare möjlighet att gå upp och debattera, men jag skulle ändå vilja ställa en konkret fråga. Det gäller utformningen av de skattesänkningar som vi redan pratat om. Alliansen skriver i budgetpropositionen att anledningen till att många människor är arbetslösa är att låg- och medelinkomsttagare betalar för mycket i skatt och därför ska skatten sänkas för låg- och medelinkomsttagare. Men när man läser analysen av alliansens förslag visar det sig att det är höginkomsttagarna som får de riktigt stora skattesänkningarna. Det bör finansministern kunna svara på. 138 Finansminister (): Det finns en likhet mellan oss som deltar i den här debatten, och det är att vi vill ha ett samhälle som präglas av att alla människor är delaktiga och att välfärdsresurserna är tillgängliga för alla. Men det finns också en avgörande skillnad, och det är att vi nu fått en regering och en majoritet i riksdag som är beredda att göra något åt utanförskapet, som anser att arbetslöshet inte bara är något man håller tal om i tv när det är val utan något som man i arbetet i regering och riksdag ska göra något åt. Det är en avgörande skillnad, och jag tror att det kommer att vara den skiljelinje vi ser i svensk politik. Det är den grundläggande skillnaden i hur man förstår ekonomi och samhällsliv. Vi har i byggt upp ett system som bidragit till massarbetslöshet. Det framgår entydigt av de undersökningar som gjorts av olika forskare. Det har handlat om att man haft så höga skatter att det inte lönat sig att arbeta. Det har handlat om att man haft så höga skatter att det slagit ut jobb. Det har handlat om att man haft så höga ersättningsnivåer i olika inkomsttrygghetsförsäkringar att människor fastnat i bidragsberoende. Det har handlat om att man byggt upp fattigdomsfällor, inte minst för ensamstående kvinnor. Man har lagt marginaleffekt på marginaleffekt och skapat tröskeleffekter som gör att huvuddelen av dem som är sjukskrivna eller arbetslösa har mycket liten nytta av att återgå i arbete. Det är system som långsiktigt låser fast människor i utanförskap. Det är system som gör att de inkomster människor har under sina inkomstkarriärer blir väsentligt lägre. Det är system som underminerar tryggheten i samhället eftersom system som innebär att man inte har arbetskamrater, inte har någonstans att gå när andra går till jobbet, är otrygga system. Den stora skiljelinjen mellan oss går alltså i synen på arbetslinjen. Vi anser att människor i huvudsak ska kunna leva på sin lön medan socialdemokratin övergivit arbetslinjen. Det var mycket intressanta besked vi fick om kommunernas finanser och om . Det skulle innebära att svarar för en tredjedel av kostnaderna av förändringarna för hela riket. De beräkningar vi har tyder nämligen på att kommunernas finanser påverkas med mellan 30 och 50 miljoner av förändringarna, och om kostnaderna i då ligger på 15 betyder det att någonstans mellan hälften och en tredjedel av kostnaderna drabbar just . Jag är kanske något osäker på om det är en riktig bedömning. Men varför är då inte finansieringsprincipen tillämplig? Det handlar naturligtvis om att en politik som enligt SE-bankens ekonomer bidrar till att skapa 260 000 jobb också skapar en väldig massa skatteintäkter för kommunerna. Den bidrar till att människor lämnar utanförskap och bidragsberoende och kommer tillbaka i arbete. Jobben kommer, sysselsättningen stiger och arbetslösheten minskar. Då kan vi inte börja dra in pengarna från kommunerna för att på något sätt tillämpa finansieringsprincipen. Själva idén med den här politiken är ju att när flera kommer i arbete ska det finnas mer att dela på. Då ska det strömma in pengar i kommunernas skattekistor, vilket gör att vi har råd med flera anställda i barnomsorgen, att de gamla i äldreomsorgen kan få en tryggare och bättre omvårdnad och att sjukvårdens personal inte behöver slita sönder sig. Det är ju själva idén med en politik som bygger på arbete och är till för att bekämpa arbetslöshet. frågar vilka åtgärder vi föreslår. Jag skulle gärna utveckla det både länge och väl, men i korthet handlar det om att det ska löna sig att arbeta. Det handlar både om att sänka skatterna och om att strama upp olika ersättningssystem. Det handlar om att det ska bli enklare för företagen att anställa, och jag är övertygad om att vi kommer att klara av att sänka arbetsgivaravgifterna på en rad områden för att det ska ha stor effekt på sysselsättningen. Det handlar också om att vi måste ompröva synen på företagande så att flera människor vill driva företag och låta dessa växa. Kärnan i detta är att vi , , när vi utvärderar en borgerlig regeringspolitik, ska kunna se att inkomstskillnaderna minskat, att arbetslösheten minskat och att sysselsättningen ökat. Det är målet och syftet med övningen. Och det har vi bråttom med att uppnå. 139 (): Vi har hört finansministerns recept för flera jobb. Det är tydligen så att finansministern tror på detta. Det är försämrad a-kassa med högre egenavgifter, försämrad sjukförsäkring, försämrad föräldraförsäkring, försämrad förtidspension, dyrare trafikförsäkring, höjda hyror och stopp för byggandet av nya hyreslägenheter. Det är bara försämringar. Så ser den borgerliga regeringens försämringar ut. Vad erbjuder ni i stället? Det är några hundralappar i sänkt skatt för dem som har jobb och kanske möjlighet för de arbetslösa att få jobb i ett skattesubventionerat städföretag. Till det säger vi socialdemokrater nej. ska inte konkurrera med låga löner och skattesubventionerade hushållstjänster. Vi ska konkurrera med hög kompetens och bra arbetsvillkor. Med den grund som är lagd under den socialdemokratiska regeringens sista år ser vi hur jobben kommer i rasande rask takt. Det beror inte på de borgerligas insatser , utan det är en produkt av den socialdemokratiska regeringen. Det kommer nog att fortsätta ett tag till om inte den borgerliga regeringen lyckas köra allt i botten. Jag tackar för den här debatten. 140 (): Finansministern gör ett ganska hårt utfall mot den socialdemokratiska sysselsättningspolitiken. Det är därför jag begär ordet igen. Jag tycker att det är en felaktig bild som skapas. Den retorik som finansministern står för stämmer ju inte överens med den verklighet vi har. Vi vet att med den förda politiken har sysselsättningen, precis som sade, ökat högst avsevärt, inte minst . Det är utan att de förslag till försämringar som den borgerliga regeringen och finansministern har signerat har kommit. Det är med den tidigare politiken som sysselsättningen har ökat. Vad som kommer att hända står att läsa i den borgerliga regeringens budgetproposition. Där säger ni själva att arbetslösheten ska öka med 60 00065 000 personer eftersom ni drar in de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Då ökar arbetslösheten, enligt era egna bedömningar. Det är en skillnad mellan det socialdemokratiska alternativet och den borgerliga regeringens alternativ med när det gäller arbetslösheten. Det stämmer inte med retoriken; det stämmer inte med verkligheten. säger att det har blivit mer av inkomstskillnader, mer av skillnader i förmögenhetstillväxt mellan människor i landet. Inkomstskillnaderna har alltså ökat, säger finansministern. Varför för ni då en politik som gör att de ökar ytterligare? Vi är inte nöjda med resultaten av den politik som har förts. Vi är beredda att vidta åtgärder för att minska inkomstskillnaderna, minska förmögenhetsskillnaderna och skapa förutsättningar för människor med låga inkomster att få mer kvar efter det att de betalat sin skatt och sina övriga kostnader. Med den politik ni presenterar ökar kostnaderna för människor som inte har några tillgångar. Om de till exempel måste hyra en ny bostad kommer de i fortsättningen att få högre hyror med den politik ni företräder eftersom ni drar in även de statsbidragen och räntebidragen. Den senaste informationen avseende hur det påverkar bostadsproduktionen i landet kan väl knappast ha undgått finansministern. Det talas om ca 6 000 lägenheter bara inom de allmännyttiga bostadsföretagen. Om det blir färre bostäder blir det sämre ekonomisk utveckling. Det blir mindre för handeln att göra. Det är färre lägenheter som ska ha nya gardiner och nya möbler. Då är risken att man kommer in i en nedåtgående spiral. Då har politiken misslyckats även på det området. Regeringens politik har väldigt stora brister. Det är framför allt trist att man för en debatt som skapar intrycket att man vill föra en socialdemokratisk utjämningspolitik, när man i praktiken presenterar en politik som ökar inkomstskillnaderna och ökar arbetslösheten. 141 Finansminister (): Jag kan lova att vi aldrig kommer att föra en socialdemokratisk utjämningspolitik. Vi är inte nöjda med massarbetslöshet. Vi är inte nöjda med att en till en och en halv miljon människor står utanför arbetsmarknaden. Vi är inte nöjda med att arbetslösheten i och är ungefär hälften så hög som i . Vi är inte nöjda med att är ett av de länder där ungdomsarbetslösheten har klättrat i rekordtakt. Vi har tagit oss nästan till toppen av ligan. Jag är förvånad över hur Socialdemokraterna angriper förslagen. Det fanns när socialdemokratiska regeringar kunde styra över ett land med låg arbetslöshet. Då låg arbetslösheten på , eller . Det var tider då man hade väsentligt stramare ersättningssystem. Det var tider när inkomstskatterna var bland de lägre bland industriländerna. Det var tider när vi hade en väl fungerande arbetsmarknad. Så var det och en bra bit in , innan vi konsekvent började bygga upp system som ledde till det som kallas utjämningspolitik men som i praktiken är det som har lett fram till ett tvåtredjedelssamhälle där nästan en tredjedel eller en fjärdedel av dem som är i arbetsför ålder ställs utanför arbetsmarknaden. Det är det som är klyftpolitiken. Det som är problemet med den socialdemokratiska jobbpolitiken är att man inte förstår att det är jobben som skapar sammanhållningen och att man inte förstår att det är arbetslösheten som är kärnan i varför det uppstår klyftor mellan människor. säger att jag riktar ganska hård kritik mot den socialdemokratiska jobbpolitiken. Jag ber om ursäkt om jag har gett ett sådant intryck. Jag vill rikta mycket hård kritik mot den socialdemokratiska jobbpolitiken. Det finns ingen ursäkt för en regering som lämnar efter sig massarbetslöshet och ett utanförskap för över en miljon människor. Den viktigaste uppgiften för en regering är att se till att människor har ett arbete. Det är där den socialdemokratiska regeringen har misslyckats. Det som den här debatten i grunden handlar om är att vi har bytt regering för att återupprätta full sysselsättning. 142 (): Den socialdemokratiska politiken har inte misslyckats. Vi är inte, som vi brukar säga, nöjda med den politik som har förts. Vi vill fortsätta att föra en politik för full sysselsättning. Det är fel, som finansministern säger, att vi jämfört med andra länder har haft en sämre utveckling och att vi har massarbetslöshet. Jämfört med alla andra länder i har den högsta sysselsättningen. Dessutom har vi hög sysselsättning bland de äldre. Vi är bland de bästa i . Trots det är vi naturligtvis inte nöjda. Vi ser framför oss att ekonomin måste växa i , men vi måste växa inom de nya näringarna och utveckla de nya näringarna. Inte heller här stämmer retoriken med verkligheten för finansministern. Vad har ni gjort i budgetpropositionen? Jo, ni tar bort resurserna till program för att forska och växa för de små företagen. I andra sammanhang säger ni att det ska vara framtiden för att de små företagen ska växa och att vi ska kunna skapa ny sysselsättning där. Där minskar ni på statens engagemang och intresse. Ett annat område som ni inte har kunnat ge besked om är branschprogrammen. De sex olika branschprogrammen har de borgerliga partierna här i kammaren sagt nej till, med undantag för som sade att man kanske kunde gå med på det lite grann. har regeringen inte gett några besked om hur de olika industriprogrammen ska kunna utvecklas inom de framtida näringarna i . Ni ger inga besked. Det är oerhört allvarligt. Det medför en risk för att sysselsättningen inom fordonsindustrin, träindustrin, metallindustrin, inom IT-industrin, inom medicinteknisk industri och så vidare kommer att gå ned därför att man är oroad för att den nuvarande regeringen inte är beredd att fortsätta de satsningar som den socialdemokratiska regeringen hade påbörjat . Det är det politiken handlar om. Den förda sysselsättningspolitiken ska satsa för de framtida jobben. 143 Finansminister (): Låt mig konstatera att vi har två tydliga synsätt på . säger att sysselsättningen nu kommer att gå ned. Jag är övertygad om att sysselsättningen kommer att öka. Här kan vi om ett, två eller jämföra och se vem som har rätt. Har sysselsättningen gått ned eller har den ökat? Jag är övertygad om att vi föreslår en lång rad åtgärder som ökar sysselsättningen. När det lönar sig bättre att arbeta, blir billigare att anställda och blir mer lönsamt att driva företag kommer jobben. Det kan man titta på i andra länder. har utvärderat den jobbstrategi man lade fram . Man kan se att en lång rad länder har lyckats pressa ned arbetslösheten jämviktsarbetslösheten och den långsiktiga arbetslösheten och öka sysselsättningen. I många fall har man också minskat klyftorna. Det land som lyckats bäst med klyftorna är naturligtvis , där det har varit en väldigt kraftig minskning av de ekonomiska inkomstskillnaderna. Det är länder som också har lägre arbetslöshet om man mäter med internationellt jämförbara mått. Vi har , , , , , , , små öppna ekonomier, och . Man kan fortsätta länge med att räkna upp dem. Det är många länder som har lägre arbetslöshet än . Det beror på att de just har fört en politik för det. Det har de inte gjort i detalj och i varje enskildhet, för det finns inga modeller man kan tillämpa. Men det finns erfarenheter man kan lära av. Målet måste vara att göra allt man kan på varje område man kan hitta för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Det är vår viktigaste uppgift. Det är därför det är mycket bra att vi får dessa debatter. Men här ser man också skillnaderna. Det handlar inte om branschprogram, och den ena och den andra åtgärden. Det handlar om att återupprätta en politik som bygger på arbetslinjen. Det ska alltid löna sig att arbeta och vara enklare att anställa. Det är kärnan i det alternativ vi erbjuder . eller två kan vi jämföra. Har sysselsättningen ökat, eller kommer den att minska som tror? Svaret vet vi . Det kommer att vara grunden för nästa valrörelse. Tack för denna diskussion! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:61 om stimulering av EU-debatten 144 Statsrådet (): har frågat mig hur jag avser att stimulera Europadebatten. Jag tackar för frågan och vill svara så här. Regeringen ska vara en aktiv part i debatten om Europasamarbetet. Det är ett ansvar som ligger särskilt på mig som Europaminister men även på övriga ministrar, eftersom EU-perspektivet är framträdande på samtliga departements ansvarsområden. Att regeringen består av fyra partier som samtliga stöder idén om ett starkt EU där spelar en aktiv och viktig roll ger de bästa förutsättningar för att vara pådrivande i EU-debatten. konstaterar i sin interpellation att detta arbete till stor del skötts inom ramen för . Jag anser att en regerings ansvar är större än att tillsätta en statlig kommitté för att skapa debatt. En regering måste ha visioner och våga driva opinion. Det gäller i EU-frågor precis som i alla andra politiska frågor. En regering har också skyldighet att lyssna och ta till sig de synpunkter som förs fram i debatten. Och det ska den nya regeringen göra. Att en särskild EU-minister ingår i regeringen är ett uttryck för detta. En medborgerlig eller politisk debatt kan inte skapas, vare sig genom statliga budgetmedel eller genom inrättande av nya myndigheter. Frågor som berör människor debatteras i det offentliga rummet för att det finns ett självklart behov av att så sker. Det är en vital del av det medborgerliga samtalet i en demokrati som . Olika debatter förs inte därför att staten säger att den ena eller andra frågan ska debatteras . EU-frågor ska heller inte ses som en separat debatt. EU-aspekten och principiella frågor som subsidiaritet, graden av integration och så vidare kommer till uttryck i enskilda frågor på olika politikområden. Utvecklingen av den inre marknaden, EU:s globala roll för fred och säkerhet, miljöfrågor och så vidare är ämnen som vi debatterar bland annat utifrån ett EU-perspektiv. Den debatten ska fortsätta och intensifieras. Ansvaret för att vi får en bred, aktiv och mångfasetterad EU-debatt är på så sätt delat. Andra partier, organisationer, samhällsdebattörer med flera behöver delta för att detta ska uppnås. En särskild uppgift för den offentliga förvaltningen ligger dock i att sakligt informera om det arbete som pågår i EU. för europapolitiska studier, Sieps, och EU-upplysning är till exempel organ som har till uppgift att bedriva och förmedla objektiv forskning och information. 145 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag är fortfarande inte riktig klar över vad statsrådet menar. Det är sällan en sådan konkret fråga som är ställd har fått ett svar som är så totalt befriat från konkret innehåll som det svar jag precis har tagit emot. I stället innehåller svaret en hel mängd exempel på vad statsrådet inte vill göra för att stimulera debatten. Det ska inte ske i form av en kommitté. Det ska inte ske genom att se EU-frågor som en separat debatt. Ansvaret ligger inte bara på ett enskilt statsråd, och debatten stimuleras inte bara för att staten säger så. Jag tycker att det påminner om när man frågar sina barn om vad de vill ha till middag och får det uttömmande svaret: inte pölsa. Nog borde ett ansvarigt statsråd som stöder idén om ett starkt EU där spelar en aktiv och viktig roll kunna prestera lite mer än ett inte-pölsa-svar. Faktum är att det sätt att stimulera debatten som har valt är genom . Det är inte samma sak som att kommendera fram en debatt uppifrån. Det är en väldigt viktig uppgift som kommittén har kunnat utföra genom att ge bidrag till lokalt föreningsliv, organisationer och skolor för att ordna debatter och olika typer av aktiviteter för att just stimulera debatten lokalt. Enbart hölls ett femtiotal seminarier runtom i landet med stöd från kommittén. Det har genomförts 1 700 aktiviteter om EU som kommittén har funnits och 450 projekt, och 10 600 elever har berörts. Jag skulle kunna fortsätta uppräkningen. Det finns mycket att läsa om vad kommittén har gjort. väljer regeringen att ta bort möjligheten och ersätta det med, ja, vad, ? Du är fortfarande svaret skyldig. Jag fortsätter att citera ur svaret: En regering måste ha visioner och våga driva opinion. Det är klart att vi är överens om det. En regerings ambitioner måste självfallet vara större än att tillsätta en kommitté.