prot · GT0984 · 2006-03-10 00:00:00 — Detta är en mycket stark skrivning och en uppmaning till alla myndighetschefer att se till att det finns både utbildning och andra verktyg för att klara uppgiften. Vilka behov som finns på olika myndigheter är inte en sak för att besluta om utan en ren verkställighetsfråga för respektive myndighet, och att påtala för regeringen att den ska se till att myndigheterna följer regeringsformen är faktiskt klåfingrigt i överkant. förslag om att varje ny myndighet som inrättas ska motsvaras av en myndighet som läggs ned låter ju som ett kraftfullt instrument för att hålla antalet myndigheter nere. Problemet med är att man talar med kluven tunga i denna fråga. När kammaren beslutade, mot vår vilja, att på förslag från inrätta en hållbarhetskommission lyste förslagen om vilken annan myndighet som skulle läggas ned med sin frånvaro. Om vi andra ska ta era förslag på allvar får ni faktiskt börja leva efter dem. har också en reservation kring utredningsväsendets oberoende ställning där man på fullt allvar hävdar att vi socialdemokrater skulle vara mindre objektiva än andra just för att vi är socialdemokrater. Den typen av förenklade cirkelresonemang används förstås eftersom sakargumentationen är svag. Självklart företräder vi socialdemokrater inga andra värderingar än våra egna i utredningar, liksom vi utgår från att representanter i utredningar har mandat att företräda sitt parti. Alternativet blir ju mycket konstigt. Slutligen, fru talman, vill jag säga några ord kring motionerna om HBT-frågor. Precis som anges i betänkandet pågår det redan ett arbete i regeringen kring dessa frågor. Men grunden är här, liksom i bemötandefrågorna tidigare, att det redan är uttalat att myndigheterna ska syssla med dessa frågor. Det finns ett uttalat förbud mot att diskriminera på grund av inte bara personers sexuella läggning utan också trosuppfattning, etniskt ursprung med mera. På grund av myndigheternas olika arbetsuppgifter blir det olika risker för diskriminering i olika verksamheter. Därför måste varje myndighet utifrån sin egen verksamhet och andra förutsättningar få en möjlighet att arbeta med frågorna, till exempel vad gäller information och personalutbildning. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget till beslut i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 44 Tredje vice talman () replik: uppehöll sig i inledningen av sitt anförande, den del där hon inte kommenterade reservationerna, helt och hållet kring de folkvaldas relation till och styrning av myndigheterna, de folkvaldas relation till lagstiftningen och politikernas skyldighet att följa upp lagstiftningen. Detta är naturligtvis väldigt viktigt; jag ska inte på något vis motsäga det. Det finns dock ett annat perspektiv i det här betänkandet som både jag och lyfte fram men som inte tog upp, nämligen förhållandet mellan myndigheter och medborgare att medborgare får en chans att sätta sig in i de lagar och regler som gäller i vårt samhälle, att de har möjlighet att ta del och förstå och sedan komma med synpunkter och vara med i opinionsbildningen. Grunden är ju att man först har information och förståelse. Jag skulle vilja ställa en fråga till mot bakgrund av att det inte finns några särskilda generella regler för hur de kommunala författningarna ska utformas och kungöras. Ska man söka i de kommunala författningarna får man söka i beslutsprotokollen, som kan vara arkiverade i någon källare i kronologisk ordning. Man vet inte riktigt var man ska söka. Vi kristdemokrater menar att ett införande av lagreglering för kommunala författningssamlingar skulle medföra en avsevärt ökad rättssäkerhet. Det skulle vara till gagn för de personer på myndigheterna som ska använda författningarna, för oss politiker och inte minst för medborgarna som skulle få ökad kunskap kring och förståelse för de kommunala författningarna. Eftersom Socialdemokraterna inte delar den synen vill jag fråga hur Socialdemokraterna vill lösa det här behovet. 45 () replik: Kommunerna har enligt författningslagen självklart skyldighet att informera och stödja medborgarna när de har frågor. Däri ligger också den här informationen. Man kan ju fundera på varför inte kommunerna har infört detta. Det är ju våra politiska kamrater som sitter och styr i kommunerna. Vi värnar om att alla medborgare ska ha den information och den kunskap de har behov av, men vi menar att kommunerna själva ska kunna ta ställning till detta. Det finns en del information på kommunernas hemsidor. Vissa kommuner är bra på detta; andra är mindre bra. Min fråga tillbaka är: Vart tar det kommunala självstyret vägen? Alliansen pratar om att det är viktigt med det kommunala självstyret. Som vi ser det ska kommunerna själva ta ansvaret i de här frågorna. Vi ska inte behöva gå in och peta för att de ska ta sitt politiska ansvar inför medborgarnas önskemål och krav. 46 Tredje vice talman () replik: Det har visat sig att kommunerna inte riktigt har varit förmögna att ta det här ansvaret. brukar bekänna sig till det som kallas för subsidiaritetsprincipen. Där ingår det lilla ordet subsidier, som betyder stöd. Jag tror att det här är ett fall där vi från statlig nivå behöver gå in och tala om vad det kommunala ansvaret är, det vill säga att här finns en skyldighet. Kanske behöver vi också anvisa någon form av ramlösning. Man kan naturligtvis diskutera hur det här ska göras, men faktum kvarstår: Det fungerar inte i kommunerna . På det flesta ställen är det ett protokoll som justeras, kopieras och sätts upp på en anslagstavla. Sedan förväntar man sig att medborgarna ska ta del av beslutet och eventuellt anföra besvär innan det vinner laga kraft. Alla kommuner klarar ju inte ens av att ha ett Internetbaserat system som fungerar. Men genom att vi inför en lagreglering här och genom att vi stöder kommunerna skulle de kunna ta sitt ansvar. Jag vill höra hur Socialdemokraterna avser att stödja kommunerna och se till att det här blir verklighet. 47 () replik: När det gäller de statliga myndigheternas information så finns det nyinrättade Verket för förvaltningsutveckling, Verva, från . Verket är ett stort stöd för myndigheterna. Det finns inget som säger att kommunerna inte skulle kunna använda sig av den informationen om man behöver det. Detta är en fråga som kommunerna måste utveckla själva. De måste utveckla den utifrån det behov som finns. Vidare är det våra partikamrater där ute som vi får trycka på om vi inte tycker att det fungerar. svarade inte på frågan. Alliansen driver ju frågan om det kommunala självstyret. Varför ska det inte gälla i den här frågan? 48 (): Den svenska demokratin bygger på en tydlig rågång mellan politik och förvaltning. Det är politikernas uppgift att fatta beslut, att stifta lagar och att anslå pengar till olika utgifter i staten. Det är förvaltningens uppgift att verkställa och regeringens beslut, att tolka och precisera de lagar och bestämmelser som finns och att döma i enskilda fall. Vi har den modellen därför att vi vill att den enskilda medborgaren och människan ska ha största möjliga rättssäkerhet. Det här är en modell som har haft en stark förankring i det politiska livet och som också har en stark förankring ute bland medborgarna. finns det alltfler tecken på att modellen håller på att undergrävas. I det tysta pågår nu en konstitutionell omvälvning av den svenska förvaltningsmodellen. Vi ser det i den myndighetsexpansion som äger rum i . Statskontoret har räknat ut att har fått 31 helt nya myndigheter. När Statskontoret gjorde en ny rapport konstaterade man att har 552 statliga myndigheter. Frågan är om verkligen behöver 552 statliga myndigheter för att verksamheten ska styras och löpa på bästa möjliga sätt. säger att de förslag som lägger fram kan verka bra i teorin men att de inte efterlevs i praktiken. Det är ett något konstigt resonemang av en företrädare för ett parti som har sett till att har 552 statliga myndigheter. Om det nu finns ett intresse av att bekämpa byråkratin så borde naturligtvis Socialdemokraterna se till att vi hade betydligt färre myndigheter än 552 stycken. har lagt fram ett antal konkreta förslag på myndigheter som ska avvecklas, och det vet . finns det också för del skäl att ändra i myndighetsstrukturen. Vi kommer att vilja införa ett antal nya myndigheter som vi lägger ned oändligt många fler. Antalet myndigheter måste minska. Självfallet måste nya myndigheter inrättas inom ramen för ett mycket mindre antal myndigheter, om får bestämma. I detta sammanhang vill jag också kommentera påståendet om utredningsväsendet. Ett antal rapporter har pekat på allvarliga kvalitetsbrister i det svenska utredningsväsendet. har rapporter visat att detta har skett parallellt med att politiseringen av utredningsväsendet har ökat. Jag menar att det finns ett tydligt samband mellan dessa två tendenser. Det väljer att negligera. Vi ser också andra brister. Här sker en konstitutionell omvälvning genom den politiska propaganda som alltfler statliga myndigheter ägnar sig åt. och kampanjer är tydliga tecken på detta. kampanj var i stort sett ett försvar för den socialdemokratiska synen på välfärdsstaten. kampanj innehöll tydliga egna målsättningar om att människor skulle övertygas om att statliga styrmedel i miljöpolitiken var bra i stället för andra styrmedel. Det kanske allra bästa exemplet på att den här modellen nu successivt undergrävs och håller på att tappa mark är naturligtvis utnämningspolitiken. Det kom ett exempel så sent som där Rapportredaktion hade räknat ut att av de ledande statliga cheferna som har en politisk bakgrund har den bakgrunden i det socialdemokratiska partiet. Det är ett tecken på att vi har ett systematiskt missbruk av utnämningsmakten i . Det här får alltmer kritik. var ute och krävde ett nytänkande på området. Jag kan säga från alliansens sida att vi vill ha ett nytänkande. Vi tänker gå till mötes. Det kommer förändringar på detta område. , fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 3. 49 () replik: Jag förstår att nogsamt har läst om statsförvaltningens utveckling och plötsligt hittat en siffra där på 552 statliga myndigheter . Jag föreslår att läser hela sidan. Då upptäcker man att minskade antalet myndigheter från 1 360 till 590 och sedan ytterligare till 552. I redovisningen kan man också se att det är en stadig minskning av antalet myndigheter. Domstolar och så vidare har också minskat i antal. Läs gärna hela rapporten så får du sanningen! Det gäller alltså budgeten. Min fråga till är: Hur många myndigheter vill ha? 50 () replik: Det enklaste svaret på den frågan är att det behövs betydligt färre. Vi har lagt fram ett antal förslag. Vi lade fram en rapport så sent som , där vi pekade ut ett 20-tal myndigheter som vi ansåg kunde avvecklas . Vi kommer att lägga fram ytterligare förslag på myndigheter som behöver avvecklas. När det handlar om antalet myndigheter är det rätt som säger att det har varit en utveckling där vi har fått ett antal regionala enheter som var egna myndigheter och som har slagits samman till enmyndigheter. Det har lett till en nedgång i myndighetsantalet. Om funderar på att sätta in det här i ett medborgarperspektiv tror hon verkligen att en vanlig medborgare uppfattar det som en kraftig reducering av den svenska byråkratin och antalet myndigheter att skattekontoret i exempelvis byter skylt? Från att ha stått skattekontoret i står det i stället någonting annat på skylten. Tror att många människor i det här landet uppfattar det som en kraftig reducering och en bra bekämpning av byråkratin att man lägger ned ett stort antal tingsrätter? Det är det som Socialdemokraterna har gjort och som har lett till att myndighetsantalet i den delen minskar. Sanningen är, om man läser Statskontorets rapport som refereras i bilagan till budgetpropositionen som regeringen har lagt fram, att de centrala förvaltningsmyndigheterna har ökat. Det är dessa som jag tror att de allra flesta människor uppfattar som myndigheter och som byråkrati. Det pekar Statskontoret på i den rapporten och det pekar Statskontoret också på i tidigare rapporter. Antalet myndigheter, som man definierar det i den offentliga debatten och som de flesta medborgare uppfattar det, har ökat. Det är en politik som Socialdemokraterna och bär ansvaret för. 51 () replik: För oss socialdemokrater är inte antalet myndigheter viktigt. Det antal myndigheter som finns ska vara tillgängliga för medborgarna utifrån de behov som finns i en demokratisk organisation, i ett demokratiskt styre. När det gäller utredningsväsendets oberoende ställning behandlar vi i det här betänkandet kommittéordförandena. Regeringen har ju att utse kommittéer. Det berörs inte speciellt i regeringsformen, men det här är regeringens arbetsinstrument för att plocka fram sakliga underlag för beslut, hos både regering och riksdag. När det gäller de kommittéordförande som man utser skulle det vara mycket märkligt om en socialdemokratisk regering utsåg en folkpartist att leda ett utredningsarbete för just Socialdemokraterna. bevare mig för att det blir en borgerlig regering, men det skulle vara mycket intressant att se hur många socialdemokrater som blir kommittéordförande med en borgerlig regering. kanske har någon fundering på hur många socialdemokrater vi ska ha i ett sådant läge. Min övertygelse är att vi inte kommer i den ställningen att vi ska behöva se en socialdemokratisk kommittéordförande åt en borgerlig regering. Dessutom utser man faktiskt ordförandena också utifrån förtjänst och skicklighet. Därtill har en totalt felaktig procentsiffra. Det är som är socialdemokrater. Det ser du när du tittar på hela utnämningsmakten. 52 () replik: Om vi nu ska ta frågan om problemen med att vi har så många statliga myndigheter i kan jag säga att det finns ett antal olika problem. Det handlar naturligtvis om att det är ekonomiskt kostsamt. Det är inte speciellt rationellt att ha väldigt många myndigheter som kanske ägnar sig helt eller delvis åt överlappande uppgifter. Det förefaller inte speciellt rationellt. Det är svårt att utkräva politiskt ansvar. De första gångerna jag drev den här frågan och ställde ansvarigt statsråd till svars visste han inte ens hur många statliga myndigheter som fanns i landet. Det är klart att om inte det ansvariga statsrådet vet hur många myndigheter vi har i landet, hur ska vi i till exempel kunna utkräva ansvar för vad myndigheterna gör? Hur ska medborgarna kunna utkräva ansvar för vad myndigheterna gör? Det handlar förstås också om att det är ett ökat krångel för både enskilda och företag. Företagare måste exempelvis ha kontakt med fem sex, kanske upp emot tio olika myndigheter som alla har olika blanketter och olika regler. Det är klart att det är otroliga effektivitetsvinster och bra vinster för medborgarna att göra om vi kan hålla tillbaka myndighetsexpansionen. När det gäller utredningsväsendet svarade inte på det jag tog upp, nämligen att vi under har fått rapport efter rapport som har pekat på åtskilliga kvalitetsbrister i utredningsväsendet som leder till att och regeringen har svårt att fatta bra beslut. Det är bristande forskarkontakter. Det är bristande ekonomiska underlag för de beslut som ska fattas och ett antal andra problem. Detta har skett som vi tydligt sett en tilltagande ökning av politiseringen av det svenska utredningsväsendet. Jag ser mycket allvarligt på detta, därför att utredningsväsendet är en otroligt viktig del av den svenska statsförvaltningen och en viktig del av den svenska demokratin. Jag tycker att det är tråkigt att negligerar den tanken och inte tar upp den kastade handsken och försöker förespråka en reform av utredningsväsendet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Trossamfund m.m. Föredrogs betänkande 2005/06:KU18 Trossamfund m.m. 53 (): Det här handlar om trossamfund. Rätten att utöva sin religion tillhör en av de mänskliga fri- och rättigheterna. Det står därför varje människa fritt att ansluta sig till eller helt stå utanför ett religiöst samfund. För oss liberaler har det varit och är en naturlig sak att engagera sig i kampen för just religionsfrihet. Därför har det också varit lätt för folkpartister med skilda uppfattningar i livsåskådningsfrågor att förenas i arbetet för likställighet mellan trossamfunden. debatteras frågor som kan sorteras under begreppet trosfrågor här i kammaren. Det har handlat om allt från begravningsverksamhet till att det finns olika lagar för samfunden. De flesta av de motioner som vi behandlar i dagens betänkande har behandlats tidigare . Därför behandlas de i en så kallad förenklad ordning. Frågan vi måste ställa oss är hur bra det egentligen är med en sådan ordning. Vi kan bara se på antalet deltagare som är anmälda till debatten . Det är ganska tunt. Det känns inte tillfredsställande, tycker jag. En av de frågor i betänkandet som kan betraktas som nya handlar om hur metaller i en människas kropp ska betraktas och hanteras efter döden. Några motionärer menar att de ska återvinnas. Men enligt min uppfattning är det viktigt att en människas kropp behandlas på ett vördnadsfullt sätt även när livet tagit slut. Därför ska inte vissa delar plockas bort för att de ska betraktas som återvinningsbart material. Det är inte förenligt med ett vördnadsfullt sätt att hantera människor. fattades ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och . Det var ett viktigt beslut och det var absolut ett beslut i rätt riktning. Det fanns visserligen acceptans vid det tillfället för att det skulle finnas en särskild lag som reglerade relationerna mellan staten och . Men enligt uppfattning skulle en sådan reglering ha inskränkt sig till det som var absolut nödvändigt. En gemensam lag för trossamfunden hade varit mycket bättre än som det ser ut då vi har två lagar, en för och en för övriga trossamfund. intar på det viset en särställning. Jag kan också tala om att när jag möter människor och berättar om det här visar det sig att det är okänt hos dem. Det kan vi ta till oss alla, att vi ska sprida informationen att det faktiskt finns två lagar, en särskild lag för och en som berör övriga trossamfund. utgångspunkt har varit att i ett samhälle där det finns många olika kulturer och många människor med olika etnisk bakgrund måste religionsfriheten härska och olika samfund behandlas på likvärdigt sätt. Särskilt viktigt är det i ett samhälle som kämpar mot segregering. Det är särskilt angeläget . Vi vet ju hur det ser ut. Vi har reserverat oss tidigare för en uppfattning som ligger i linje med det jag har beskrivit, alltså en och samma lag för alla trossamfund. Men den är inte aktuell för votering i kammaren . Jag hade trott att skulle vara representerat i debatten, för och har en enda reservation i betänkandet som vi kan votera om. Den handlar egentligen inte om huruvida det ska vara två olika lagar. Vi är helt överens med och om att det ska vara en lag som ska gälla för trossamfunden. Reservationen handlar mer om procedurfrågor, alltså hur ett sådant här beslut ska fattas eller hur man ska avveckla det beslut som handlar om att det finns en särskild lag för . Eftersom alla intressanta frågor redan är behandlade innan och sammanklumpade i en reservation som hänvisar till den debatt som förts tidigare kan jag yrka bifall till förslagen i utskottets betänkande. Därför gör jag det. 54 (): Frågor angående trossamfund har ju varit uppe till debatt . Det är viktiga frågor för enskilda människor och för samfunden. Staten har enligt lag endast ett fåtal beröringspunkter med trossamfunden . Begravningsverksamheten är den klart mest omdiskuterade. Många av de motionsyrkanden som kommit in under allmänna motionstiden berör frågor som redan behandlats , och utskottet har valt att behandla dem i förenklad ordning. Några motioner berör däremot sakområden som utskottet inte haft uppe till behandling, och jag vill ge några kommentarer till dessa. väljer fler och fler att kremeras. Fler väljer också att få sin sista viloplats på annat ställe än den traditionella kyrkogården. Antalet som önskar sprida sin aska över havet har fördubblats . Samfund kan också välja att anordna enskilda begravningsplatser. Svensk lagstiftning tillåter detta, efter ansökan hos , och gör det möjligt att genomföra begravningar som uppfyller personers och olika religioners önskemål. Det är viktigt att önskemål så långt det är möjligt tillgodoses, men det är viktigt att det sker under värdiga former. Det är också viktigt att de delar av stoftet som inte förbränns vid kremering tas till vara på ett värdigt sätt. Det blir vanligare att personliga saker följer med på den sista resan. Det är alltifrån ett barnbarns teckningar, trummisens trumstockar till en modell av favoritbilen. Nygamla begravningsseder tillsammans med andra religioners seder har slagit igenom i , men formerna för hur de utförs måste vara värdiga. Den andra frågan jag vill beröra är den grundlagsändring som och reserverar sig till förmån för. Jag har förståelse för att frågan förs fram just nu eftersom det är val . Ska en grundlagsändring ske måste frågan upp till behandling för att sedan återigen behandlas efter valet. Relationsförändringen mellan kyrka och stat är välkänd för oss alla. Utskottets ställningstagande utgår från den överenskommelse och det ställningstagande som tillkom när relationen mellan kyrka och stat ändrades. Utskottet anser det viktigt att det även i fortsättningen finns ett starkt konstitutionellt skydd för såväl som för övriga trossamfund. Jag kan inte se något som har tillkommit eller förändrats som skulle vara ett skäl till att göra en annorlunda bedömning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:296 av ()till justitieminister mot barn 2005/06:297 av ()till justitieminister Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1170 av ()till justitieminister över överförmyndare 2005/06:1171 av ()till statsrådet som bedriver lotterier 2005/06:1172 av ()till statsrådet kvinnors skydd mot mäns våld 2005/06:1173 av ()till jordbruksminister av sjukdomar bland hemlösa katter 2005/06:1174 av ()till jordbruksminister 2005/06:1175 av ()till justitieminister 2005/06:1176 av ()till statsrådet av försäkringsläkare 2005/06:1177 av ()till finansminister skatteregler för hela den ideella sektorn 2005/06:1178 av ()till statsrådet 2005/06:1179 av ()till statsrådet av folksagor för integration 2005/06:1180 av ()till samhällsbyggnadsminister för kvarlevande att bo kvar i sin hyresrätt 2005/06:1181 av ()till samhällsbyggnadsminister som förhindras nyttja hembud Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 41 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.