prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — Jag har, för att försöka förstå svaret, tagit kontakt med Kommuner och Landsting, och och frågat dem hur många det är som är medlemmar i en arbetslöshetskassa och även får ekonomiskt bistånd. Enligt dem finns ingen statistik på det. Ändå påstår du, , att det bara är ett fåtal. Är din politik i övrigt lika väl underbyggd, undrar jag. Hur kan du lägga fram ett svar som det över huvud taget inte finns en möjlighet att få fram statistik på i ? Jag undrar hur du egentligen agerar politiskt. Sedan säger du att det är mycket få som kommer att behöva försörjningsstöd och att det är fråga om väldigt låga belopp. Jag sade att en kvinna med två barn kommer att få , och om hon enligt era nya regelsystem tvingas ta ett jobb kommer hon att ha en inkomst på . Då ska vi komma ihåg att dessa 8 800 är utom hyra, hemförsäkring och el. Vi har 150 000 kvinnor, eller till och med 170 000, som är ofrivilligt deltidsarbetslösa, och vi vet att just visstidsanställningarna ökar kraftigt på arbetsmarknaden, vilket främst drabbar kvinnor. av de anställda i privat sektor har visstidsanställning. Självklart får detta konsekvenser för ekonomin, men framför allt får det konsekvenser för dessa människor. Sedan säger du att studerandevillkoret är ett sätt att göra arbetslöshetsförsäkringen till det som den ska vara, en omställningsförsäkring. Det du säger är alltså: Gå och studera, och om du sedan inte får ett jobb direkt får du faktiskt gå och söka ekonomiskt bistånd. Vad är det för signalsystem? Tycker du att det är värdigt ett välfärdssamhälle att så tydligt signalera att studier inte är viktigare än så? Jag måste säga att jag är mycket bekymrad över regeringens politik, och jag tror att den här debatten kommer att fortsätta. Dessutom tror jag att kommunerna själva har det bästa underlaget i den här politiska frågan. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern, eller om det är kommunministern eller finansmarknadsministern, kan ta kontakt med kommunerna för att få fram lite bättre siffror och se vad det hela handlar om. är ju ett parti som drivit frågan att kommunerna ska få ersättning för det som de åläggs att göra. Helt plötsligt avviker ni från den linjen. Det tycker jag är intressant. Ni ändrar er en hel del till det sämre. Sedan hade ni redan tidigare en dålig politik. 114 (): Arbetsmarknadsministern säger massarbetslöshet. Det är väl det nya tema som mejslats fram från de moderata kampanjorganisationerna, alltså att försöka sätta den stämpeln. Om man kallar arbetslösheten i för massarbetslöshet vet jag inte hur man i så fall ska uttrycka det beträffande många andra länder. Det finns knappast vokabulär nog för det. Vår modell har inte fungerat, säger arbetsmarknadsministern. ser vi att sysselsättningen just nu ökar mer . Jag tror knappast att det beror på att arbetsmarknadsministern och hans kolleger funnits någon månad i kanslihuset, utan det är naturligtvis ett resultat av den tidigare förda politiken finanspolitiken, men också arbetsmarknadspolitiken. Jag träffade företrädare för som berättade att deras medlemmar nu får sysselsättning på löpande band ute i landet och på många olika sätt. Det är en skev beskrivning, en förfalskning av historien, att påstå att det varit så här. Man kan titta på hur det är här och jämföra det som ni kallar utanförskap med andra länder. Låt oss räkna som ni gör när ni kommer till en och en halv miljon. Om man lägger den siffran över andra länder i visar det sig att och ändå har den högsta sysselsättningsgraden. Jag tycker därför att det ger en skev historiebild att ständigt pumpa ut att det förts en misslyckad politik och att det råder massarbetslöshet. Det handlar också om dem som söker arbete och så vidare. Jag skulle känna mig lugnad, framför allt om man ser det hela från jämställdhetssynpunkt, om regeringen kompletterade genom att stärka de grupper som är svagast på arbetsmarknaden, de visstidsanställda, deltidsanställda. Jag ser ingenting sådant. Arbetsmarknadsministern har sagt att han gärna skulle vilja öppna för mer visstid eftersom det skulle stärka linjen. Det stärker knappast dem som redan finns i visstidsanställningar. De blir ännu sårbarare. Det är likadant när det gäller deltid. Det finns inga förslag från regeringen om att man skulle stärka dem som arbetar deltid och ge dem möjlighet att få heltid och på så sätt stärka sin egen position. Där är politiken tom. Det finns inga förslag. Allt ligger i den makroekonomiska, nationalekonomiska kalkylen, där allt handlar om att man ska stoppa in något för att det ska komma ut något. Man struntar i människorna som kommer i kläm. 115 (): När vi nu talar ideologi tycker jag mig kunna se en rätt obehaglig syn på våra medborgare och på vilken roll vi egentligen ska fylla i samhället. säger att man kan tvingas att ta ett jobb. För mig, för mina föräldrar och för mina morföräldrar har det alltid varit en självklarhet att man ska jobba. Man ska göra rätt för sig, och har man möjlighet att jobba så ska man göra det. I det perspektivet framstår det som märkligt att ett partis främsta företrädare i en debatt om arbetsmarknadspolitik säger att man tvingar folk att ta ett arbete. När man tar ett arbete får man en ekonomi. Man kan bygga sitt eget liv. Man får en ökad valfrihet och ökad kontroll över sitt liv. Har lämnat linjen att man ska skapa arbeten för flera människor och i stället värna bidragssystemen har man pratat sysselsättning så länge att man är fokuserad på det som är viktigt, nämligen att människor får möjligheten att ta ett jobb? Jag vill också fråga ministern: vi inte en del skatteförändringar som faller ut ganska positivt för kommunerna i och med ? Där har man kunnat garantera lägre skatt från statens sida och kompensera kommunerna så att deras egentliga skatteintäkter ökar. Jag har inte heller kunnat se några siffror på hur förändringen av a-kasseavgifterna faller ut. Men om man för en politik som skapar flera arbeten behöver man inte heller vara rädd för att en del människor ska falla ut. Den retorik som används här bygger på att man vill skrämma dem som ser eller läser den här debatten. Visst, herr minister, är det ingen som kommer att falla ut ur socialförsäkringssystemen eller a-kassan som en följd av de förändringar som vi har för avsikt att genomföra? Visst kommer det att ta ett bra tag innan de nya reglerna får konsekvenser för någon människa, och då hoppas vi att vi ska skapa nya arbeten. När den första sänkningen av a-kassan enligt den borgerliga regeringens förslag kommer för den som är arbetslös har det gått , och den genomsnittliga arbetslöshetstiden i är . Men när jag är ute och pratar märker jag att det finns en otrolig rädsla. Den rädslan grundas inte på den borgerliga politiken utan på er skräckpropaganda. Stämmer det inte, herr minister, att den skatteminskning som regeringens förslag kommer att innebära för en låginkomsttagare motsvarar åtminstone en, kanske flera, lönerörelser som skulle ha varit det enda sättet att stärka sin ekonomi som den andra sidan hade kunnat hänvisa människor till i stället för att låta dem leva på sin lön? 116 (): Det är inte utan att man blir bekymrad när man hör den här debatten. Det verkar som om statsrådet inte har läst på vad Kommuner och Landsting konstaterar, nämligen att socialbidragsberoendet kommer att öka. För bara någon halvtimme sedan stod finansminister här och berättade att han vill minska inkomstskillnaderna i . Om man då ska sänka ersättningen både till de arbetslösa och till de sjuka måste man ju också minska löneökningarna eller sänka lönerna för dem som jobbar. Min fråga är: Vad är nästa steg i denna politik? Jag blir jättebekymrad när jag hör , som pratar om att inte ens han är säker på att regeringens politik kommer att leda till arbeten. Han efterfrågade ju mycket tydliga försäkringar från statsrådet om att den verkligen kommer att leda till jobb. Jag förstår att han är bekymrad, och det gör mig ännu mer bekymrad när inte ens regeringen är säker på att politiken kommer att leda till jobb. Frågan är hur du, , ska kunna trösta honom. Du pratade också om en så kallad ideologisk mössa. Jag tror att det var så du uttryckte det. Som tidigare partisekreterare för vet du säkert vad det är. Är det minskningen för de arbetslösa som du kommer fram till när du sätter på dig den där ideologiska mössan? Detta var min sista fråga till dig. 117 Statsrådet (): Jag ska försöka besvara de olika frågorna så gott det går. undrade om jag alls hade tillgång till någon information och vem jag hade ringt. När jag såg den första uppgiften från SKL om att det skulle kosta 1 miljard hörde vi naturligtvis av oss för att få beräkningsunderlaget. Svaret blev att det inte fanns något. Detta är ganska betecknande för det tyckeri som omgärdar den här frågan. hade för att få mer information med fördel kunnat vända sig till , , eller andra källor till god statistik. fick 225 000 hushåll ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd och försörjning i övrigt. Då ingår också introduktionsersättning för flyktingar. Vi måste se hur stor denna grupp är. Därifrån kommer den uppgift som har behandlats i de två beräkningsmodellerna och den kostnadsuppskattning som faller ut av dem. tog upp frågan om massarbetslöshet. Jag kan inte annat än att konstatera att var femte svensk i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden eller arbetar mindre än han eller hon skulle vilja. Det får ändå betraktas som massarbetslöshet. Det gör den verkligen, och jag håller med om att jag naturligtvis inte kan ta åt mig av det. Men låt oss glädjas åt att den ökar. Problemet är att den ökar alldeles för lite. Den har ökat alldeles för lite med tanke på att vi nu befinner oss mitt i en högkonjunktur. Det är just därför vi vidtar den här typen av åtgärder strukturella förändringar som innebär att vi går ned till nivåer i arbetslöshetsförsäkringen för att se till att den ekonomiska forskning på området som finns och som debatteras så flitigt på landets debattsidor tas i beaktande, och det leder till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker. Jag håller också med om att vi måste göra mer för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Där finns funktionshindrade, långtidsarbetslösa och personer med invandrarbakgrund. Där vidtar vi en lång rad åtgärder, bland annat nystartsjobben. Vi kommer också i samband med att vi reformerar Ams och genomför enhetsmyndigheten att arbeta mer med styrmekanismerna. Vi ska se på hur vi kan hjälpa dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Där tycker jag att tidigare arbete har gett dåligt resultat. Till vill jag säga att prognoserna för kommunernas skatteintäkter är . Det är en ökning med 19 miljarder jämfört med . Då har hänsyn tagits till minskade intäkter från transfereringar. Ökningen beror på att sysselsättningen väntas öka. Skattebetalarnas löner innebär därmed skatteintäkter för kommunerna. Slutligen vill jag till säga att problemet är att det inte fanns något beslutsunderlag från SKL när vi frågade om det. Den stora a-kassedebatten har vi haft . Jag kan bara konstatera att den forskning som finns på området och som debatteras flitigt sammantaget visar att en kombination av åtgärder, där a-kassefrågan är en pusselbit tillsammans med jobbavdraget och de andra åtgärder som vi vidtar för att få flera i arbete, leder till ökad sysselsättning och lägre arbetslöshet. Detta är precis vad vi sade före valet och vad vi har sagt att vi ska åstadkomma, nämligen att få flera i arbete. 118 (): Den statistik jag efterfrågade och undrade om den var dåligt underbyggd även i andra frågor gällde just ministerns påstående att det bara är ett fåtal av dem som får ekonomiskt bistånd som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Någon sådan statistik finns inte. Jag vill kommentera några andra saker som har varit uppe i debatten. Jag blev ifrågasatt eftersom jag talade om att man tvingas att ta ett jobb. Det är ju det man blir. När man har utbildat sig och haft en lön på är det en kränkning om man sedan tvingas att ta ett jobb som ger och utföra samma arbetsuppgifter. Det är vad er ändring i arbetslöshetsförsäkringen faktiskt innebär. Att ha ett arbete är inte att ha en vara till salu vilken som helst. Det påverkar hela ditt liv, ditt sociala liv, din utveckling, och så vidare. Därför måste man resonera om arbete på ett helt annat sätt än vad du gör som om det vore en vara till salu. Det är också ett resursslöseri med människors resurser. Man har en hög utbildning men tvingas ta ett jobb på en helt annan nivå just för att era regelverk säger det. är du tvungen att ta ett jobb till av den ersättningsnivå du hade i a-kassan. Du talar om sänkt skatt. av skattesänkningarna går till dem som tjänar eller mer. Det är en tydlig politik och visar vad det handlar om. Arbetsmarknadsministern säger att det finns forskning om a-kassan. Det finns en väldigt väl underbyggd forskningsrapport som säger att länder med höga ersättningsnivåer i trygghetssystemen har en mer villig arbetskraft. Det är flera som står till arbetsmarknadens förfogande, och man ser också omstruktureringar på arbetsmarknaden som mindre oroande. Jag ska till slut läsa ur budgetmotion: Högre ersättning i sjukförsäkringen gör det mer lönsamt att inte arbeta. Det driver upp lönekraven och ökar frånvaron, vilket leder till lägre sysselsättning och högre arbetslöshet. Det man säger är mycket tydligt: Vi ska ha en låglönemarknad. Det är vad ni försöker skapa. 119 (): Jag vill börja med att hälsa till att hon inte behöver vara det minsta orolig för att jag inte tror på regeringens jobbpolitik. Det handlar om att jag har suttit här i kammaren och hört retoriken från den svenska politiska vänstern, och jag känner inte igen verkligheten över huvud taget. Det byggs upp fantasimonster som inte alls finns. Det är på samma sätt som vuxna har försökt att skrämma barnen för att hålla dem i sängkammaren. Jag är fullkomligt övertygad om att regeringen kommer att lyckas med sitt uppdrag att skapa flera arbeten. Därmed borde vi inte behöva vara oroliga för vare sig kommunens eller statens intäkter. Det talas om statistik här. Statsrådet berättade precis hur väl underbyggd statistiken från Kommuner och Landsting tyvärr var. De brukar annars ha en god statistik, men kunde inte hänvisa till något beräkningsunderlag. Till vill jag säga att det som hänt har varit att vi har fått en enorm arbetslöshet. En stor del av arbetskraften har stått helt utan jobb. Det som har skapats i stället har varit någon mystisk pysselsättningsform i form av plusjobb och annat. Det har definitivt inte kunnat garantera att människor har haft samma lön som . Det är inte heller så att man i ett socialdemokratiskt har kunnat garantera att människor aldrig skulle bli utförsäkrade, utan de uppfyller inte de krav som finns för att vara i en försäkring. Det som sker nu är de sista bittra ryckningarna efter det att man förlorade makten. Man försöker att skapa dessa monster och skrämma allmänheten. Jag vill försäkra den som eventuellt läser detta protokoll att det kommer att ske en ändring på svensk arbetsmarknad. Det handlar inte om att skapa låglönejobb, utan det handlar om att skapa nya riktiga jobb som ger alla en förutsättning att växa där de finns och skapa sig en tryggare framtid. 120 (): Dessvärre svarade inte statsrådet på min fråga. Man sänker ersättningen för de arbetslösa och de sjuka. säger man att man ska minska inkomstskillnaderna, och så tar man dessutom bort förmögenhetsskatten. Var ligger minskningen i inkomstskillnaderna? Jag fick aldrig svar på den frågan. Det är ingen skräckvision vi målar upp. var jag i . Där har ett antal människor äntligen fått möjlighet att faktiskt göra någonting vettigt. Det har varit en riktig, ordentlig sysselsättning där de har varit med och utvecklat ett projekt som heter . Där har arbetslösa fått meningsfull sysselsättning till rimlig ersättning och på det sättet kunnat utvecklas. Den sysselsättningen tar ni nu bort, och ni sänker ersättningen för dem. Vad ska de göra i stället? Svaret är: Ingenting, vi återkommer i vår nästa budget med saker. Hur kan de i som tidigare haft plusjobb gynnas av sänkt förmögenhetsskatt? Det framgår inte. Det kommer heller inte att bli minskade löneskillnader. Det kommer att bli ökade skillnader. Det ni nu gör är att ni slår på de arbetslösa. Det ni säger är att det är kommunerna som ska ta smällen, eftersom ni avskaffar arbetsmarknadspolitiken och ser till att ta bort vuxenutbildningen. Jag tycker att det är cyniskt och oförskämt. 121 Statsrådet (): talar om låglönejobb och hotar med jobb på . Den typen av jobb finns inte i , och det ska vi vara glada för. För att omfattas av arbetslöshetsförsäkringen måste man uppfylla ett arbetsvillkor. Som jag minns det i socialnämnden i uppfyller de allra flesta som uppbär ekonomiskt bistånd inte arbetsvillkoret. Därmed omfattas de ändå inte, precis på det sätt som står i det ursprungliga svaret. säger att skillnaderna och klyftorna kommer att öka. Det stora problemet är den stora skillnaden och den stora klyftan som ligger mellan dem som har och dem som inte har, mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb. Jag vill naturligtvis inte att människor ska ha vare sig , eller i ersättning utan av en lön. Jag har sagt det , som noterar. Jag kommer att säga det igen. Det är precis på det sättet det är. Eftersom av socialdemokratiskt styre har misslyckats i den här delen måste vi ta till oss erfarenheter från omvärlden, från den aktuella forskningen på området, och se till att göra saker på ett bättre sätt. Syftet är att se till att människor i det här landet har en möjlighet att ha ett jobb att gå till. Aktivitetsgarantin kommer att ersättas med en jobb- och utvecklingsgaranti. Den kommer att fyllas med det innehåll som jag försökte antyda förut. Det håller vi nu på att jobba med. Det handlar om att se till att de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden också får mer av individuell hjälp, coachning, handlingsplaner eller vad det nu kan vara, för att kunna möjliggöra en återgång till arbetet. Det är komplement till nystartsjobben och ett sätt att försöka hjälpa dem som befinner sig längst ifrån. Vi är skyldiga att göra allt vi kan för att de ska ha möjlighet att komma tillbaka. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:74 om krav på kollektivavtal 122 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att företag kan drivas till nedläggning där arbetstagarpartens villkor är lika bra eller bättre än branschvillkoren. Som bakgrund till frågan anges att svenska företag enligt konfliktreglerna på den svenska arbetsmarknaden kan utsättas för stridsåtgärder med krav på kollektivavtal trots att företaget har lika goda eller bättre villkor för sina anställda än vad som följer av kollektivavtalet. Min uppfattning är att den svenska modellen på arbetsmarknaden fungerar väl och att några större förändringar inte bör göras vare sig i den individuella eller i den kollektiva arbetsrätten. Jag är övertygad om att arbetsmarknadens parter i de allra flesta fall använder sina rättigheter enligt konfliktreglerna på arbetsmarknaden på ett omdömesfullt sätt. Jag är också övertygad om att de allra flesta arbetsgivare faktiskt värdesätter att ha goda relationer med fackföreningsrörelsen. Annars tror jag inte att vi skulle ha den stabilitet på arbetsmarknaden som vi har . Att föreslå lagändringar som innebär begränsningar i rätten att vidta stridsåtgärder skulle i sig riskera att äventyra denna stabilitet. Jag har inga planer på att vidta några sådana åtgärder som efterfrågar i interpellationen. 123 (): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern så mycket för svaret, även om det var något stramt. Låt oss ändå utveckla frågan något ytterligare. Först och främst vill jag slå fast att jag slår vakt om den svenska modellen och att vi har en avtalsmodell här i landet. Det är min grundläggande utgångspunkt för resonemanget. Det jag däremot pekar på är att det finns justeringar som behöver göras i det regelverk som finns. Jag tänker då i första hand på småföretagen. De stora företagen har alltid bättre förutsättningar. Är de dessutom multinationella kan de flytta olika verksamheter över gränser etcetera. Dessutom har de små företagen ofta väldigt små möjligheter att stå upp mot den kraft som ligger i en konflikt. Jag ska ge en liten bakgrund till vad det kan handla om. Jag ska trötta ministern med ett par exempel som har funnits, eftersom det finns ett antal fall från tid till annan. I ett fall strejkar för att minska medarbetarnas inflytande. Trots att Byggindustrier och var överens om det materiella innehållet i det nya väg- och banavtalet valde att strejka för att få bort en punkt i avtalet om medarbetarinflytande. Man vill alltså flytta upp det här till nivån för fackliga företrädare i stället för att det ska ligga hos medarbetarna på arbetsplatsen. Det hade alltså inget reellt innehåll, utan det handlade om att man minskade inflytandet för medarbetarna direkt. Ett annat fall var när fackförbundet varslade om konflikt när man riskerade att förlora ett kollektivavtal till . Risken för att oförskyllt konfliktdrabbade företag skulle drabbas vägde lätt i Pappers kalkyl. Det handlade om mångmiljonbelopp. har vid upprepade tillfällen varslat , tjänsteföretagarförbunden, om strejk för att få ett eget kollektivavtal. Det är alltså en strid mellan olika fackföreningar som sätter företagen i en mycket speciell situation. Just nu pågår det en blockad, arbetsmarknadsministern, på min hemort . Det är små företag med 17 anställda som har blockadvakter utanför sina grindar. Det är mycket välskötta företag, som är i blockad . Så sent som i går avfärdade facket medlemmarnas bud, där man skulle ha kunnat hitta en förlikning. I de här fallen uppfyller man alla krav på arbetsmarknaden. Man betalar till och med en högre avgift för att skapa trygghet för sina medarbetare än om man hade varit fackligt ansluten. Problemet är att man av religiösa skäl inte kan teckna avtal med tredje part, utan bara direkt med medarbetarna. ska vi inte använda detta som ett explicit fall i vårt resonemang, utan jag vill bara belysa de olika exempel som finns på marknaden. Det här hotar i det här fallet att göra så att 16 medarbetare antingen blir utan arbete här hemma alternativt att det hela flyttar utomlands. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Borde det ändå inte finnas någon form av ordning där man undviker uppenbart onödiga konflikter där det objektivt sett inte går att uppnå någonting högre eller bättre för vare sig den ena eller den andra parten? 124 (): Jag vill börja med att tacka för interpellationen om kollektivavtalen. Även om han och jag har olika syn på dem är det en angelägen fråga. Jag vill också tacka Littorin för ett jättebra och stramt svar, men jag vill ändå passa på att använda det här tillfället till att debattera kollektivavtalen med honom. Jag har nämligen känt mig orolig för de signaler som ministern skickar ut. har den borgerliga regeringen sagt att den värnar den svenska modellen på arbetsmarknaden. har vi sett väldigt lite av den varan. Littorin drar undan stödet för många av dem som är arbetslösa med en kraftigt neddragen arbetsmarknadspolitik. Littorin attackerar de arbetslösa med en försämrad a-kassa. Littorin angriper facket indirekt genom kraftigt höjda avgifter som han vill göra a-kassan obligatorisk . En mindre aktiv arbetsmarknadspolitik, försämrad inkomsttrygghet och ett försvagat fack allt detta går stick i stäv med den svenska modellen på arbetsmarknaden. Det är ju den som Littorin hävdar att han värnar. Även om det i budgetpropositionen står att regeringen slår vakt om den svenska modellen där förhållandet mellan arbetsmarknadens parter i första hand regleras i avtal mellan parterna så vet man aldrig vad Littorin menar. Det kan ju bli något helt annat i slutändan. Jag blir ännu oroligare när jag följer ministerns agerande.