prot · GT09110 · 2006-04-25 00:00:00 — Återigen ska jag säga att jag tycker att den specialpedagogutbildning som finns är bra som en resurs för skolledningen, som jobbar med utredningar och med det övergripande arbetet. Men den är inte bra som utbildning om man ska jobba med enskilda elever. Om man bläddrar i kursplanen ser man att det i dessa 60 poäng ingår handledning, tolkning av styrinstrument, utveckling av verksamheten, samtalsplanering, rådgivning, åtgärdsprogram, biträda skolans ledning och så vidare. Det är 10 poäng av 60 som handlar om utveckling av språk och lärande. Det borde vara fler. Jag kan inte säga hur många det ska vara. Men det borde vara fler. Det är det som många av dem som går specialpedagogutbildningarna saknar. Jag upprepar mitt enkla svar på frågan. Vi behöver specialpedagoger av dagens modell som är med och jobbar övergripande, ger råd till lärare och så vidare. Men vi behöver också lärare som är specialister på att lägga upp ett program för en enskild elev eller för några få elever. Den direkta anledningen var just att lyfte fram denna motsättning mellan utbildningen och vad skolorna förväntar sig. Man skriver tydligt att specialpedagogutbildningen riskerar att förlora sin förankring i skolans vardag och i det aktiva arbetet med elever i behov av stöd. Dessutom har , vilket jag inte har tagit upp så mycket , synpunkter på den akademiska nivån. Man ifrågasätter faktiskt examensrätten för två specialpedagogutbildningar, nämligen för dem som finns i och i . säger också att man har tolkat målen som att specialpedagogen har en ny yrkesroll där det konkreta arbetet med elever i behov av särskilt stöd är ett underordnat mål. Och som bedömargruppen redovisar i sin rapport är dock förväntningarna och behoven i skolorna stora vad gäller konkret arbete med elever med inlärningssvårigheter. Tydligare kan det väl inte bli, utbildningsministern? Vi vill ha lärare som är specialister på att hjälpa elever som av olika skäl har stora inlärningssvårigheter. Och de är på väg att försvinna från skolan. Jag kan inte se det som exkluderande att en elev i lugn och ro får sitta någon timme extra och får hjälp av en duktig pedagog men i övrigt följer klassens verksamhet som vanligt. Jag kan bara se det som någonting som jag som förälder skulle vara tacksam för om mitt barn kunde få. 43 Utbildnings- och kulturminister (): Jag blir inte klok på detta. Jag ställde en enkel fråga till om detta var en ombenämning av det som det redan har fattats beslut om eller om det är något nytt innehåll. svarar genom att i stort sätt läsa innantill ur de måldokument som finns för speciallärarutbildningen. För att förtydliga min poäng ska jag upprepa det som jag sade i mitt inledande svar, så kan väl de talrika åskådarna på läktaren jämföra det som jag säger och det som påstår och hur det hänger ihop. säger att vad vi har är en övergripande utbildning. Jag vill då påminna om att den övergripande utbildningen är tre terminers heltidsstudier på avancerad nivå efter avslutad lärarexamen och yrkesverksamhet. För att få specialpedagogexamen står det i högskoleförordningen att studenten skall det står inte bör ha de specialpedagogiska kunskaper och färdigheter, , som behövs för att aktivt kunna arbeta med barn, ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola, skola, vuxenutbildning, habilitering eller rehabilitering. försöker att få det att låta som att regeringen har bestämt att det ska vara någon sorts utredningsresurs som inte har med barn att göra. Det är fel. Jag har just läst innantill vad regeringen har bestämt att det ska vara för mål med denna utbildning och vad en specialpedagog ska förberedas för utöver sin lärarexamen. Och det är just att arbeta med barn, ungdomar eller vuxna som har särskilda behov av stöd. Jag kan därför inte tolka det som att vill något annat än att byta namn på detta. Men om man byter namn på det hamnar man i konflikt med vad alliansen säger, alltså den borgerliga gruppering som är överens om en del och oense om annat. Här står nämligen att alliansen anser att specialpedagogutbildningen ska finnas kvar. Då ska det alltså finnas två utbildningar som syftar till att ge lärarna dessa färdigheter. Jag drar då slutsatsen att vill att det ska finnas en ytterligare utbildning som är mer hantverksinriktad. Av hans uttalande här är det alldeles uppenbart att den inte ska ha någon akademisk inriktning, att den inte ska vara vetenskapligt förankrad och att man inte ska ha några forskarutbildade lärare på den eftersom det är onödigt när det gäller hantverk och att den därför ska vara kortare. Vi står då här med en lägre ambitionsnivå, alltså en sorts B-utbildning, en epautbildning, för att dessa barn inte skulle förtjäna en treterminers fördjupningsutbildning. För mig är detta ett sammelsurium. Och jag skulle önska att använder sitt sista inlägg till att klarlägga vad som är skillnaden. har man tre terminer för att träna upp sig och lära sig och få den vetenskapliga förankringen för att jobba med de barn och ungdomar som behöver särskilt stöd. säger att man i stället ska börja jobba med barn och ungdomar som behöver särskilt stöd, men inte på detta vis utan på något annat vis som är mer hantverksmässigt och mindre teoretiskt. Klargör detta, snälla . Då blir vi alla klokare. 44 (): Jag undrar om det var så svårt att förstå vad jag sade. Man kan ju ha olika åsikter. Men det borde inte ha varit så svårt att förstå innebörden i det som jag sade. Vi tycker att det behövs en utbildning som är speciellt inriktad på lärandets praktiska problem. Hantverk är inget föraktligt. Kirurgen gör ett väldigt viktigt hantverk. Men det behövs en utbildning med lärare som får en specialitet att bygga upp ett program för en enskild elev eller för några få elever och undervisa dessa elever, lära sig pedagogiska knep och inlärningsmässiga knep för att eleverna ska kunna utvecklas. Specialpedagogutbildningen är bra som en övergripande utbildning, men den ger inte det. Den ger 10 poäng i läsutveckling och lärande på den högskola som jag har tittat på. delar i sin utvärdering min uppfattning när det gäller hur utbildningen fungerar. Man säger väldigt tydligt att de riskerar att förlora sin förankring i skolans vardag och det aktiva arbetet med elever i behov av särskilt stöd. Det är ju det som är hela poängen med utvärdering. När utbildningsministern säger att den nya allmänna lärarutbildningen är ambitiös är det överord med en lärarutbildning som inte ens har obligatoriska poäng i läs- och skrivinlärning för lärare som ska undervisa de yngre barnen. Det är mycket av mycket, men det är väldigt lite specialinriktning på något. Utbildningsministern brukar ofta komma med starka angrepp i sitt sista inlägg. Men för att det inte ska finnas någon anledning till missförstånd ska jag upprepa följande. Dagens specialpedagogutbildning ska vara kvar eftersom den är bra på många sätt när det gäller utredande, övergripande verksamhet och så vidare. Men vi behöver en utbildning där lärare blir specialister på det pedagogiska lärande arbetet med elever. Och det ger inte dagens specialpedagogutbildning. 45 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är överens med om mycket när det gäller vad lärare av detta slag behöver för kunskaper. Men när han säger att det inte är så , är det inte min bild. Jag har om och om igen refererat regeringens dokument som ska vara vägledande för utformningen av utbildningen på detta område. Där sägs det att det är detta som studenterna på denna utbildning ska ha, nämligen de specialpedagogiska kunskaper och färdigheter som behövs för att aktivt kunna arbeta med barn, ungdomar och vuxna. Det som nu har utvärderat är att man anser att denna koppling inte har varit så stark. kritiserar att lärosätena inte har följt regeringens anvisningar tillräckligt strängt. Jag räknar med att lärosätena kommer att ändra på detta och att detta är någonting som vi ska diskutera ytterligare i den förstärkta dialog som vi har när jag numera träffar lärosätena för lärarutbildning . Jag får inte någon annan bild av krav än att man vill hitta på ett nytt ord. Det ska vara en kompletterande utbildning som ska vara kortare, mindre ambitiös. Det ska vara en sorts epautbildning som kanske inte ska vara en fördjupning för erfarna, färdigutbildade, examinerade lärare utan något annat. valde att inte klargöra vad det ska vara för skillnad mellan det nya och det som regeringen vill att den befintliga specialpedagogutbildningen ska vara. Den kanske inte i alla stycken är så , men utvärdering pekar på att den kommer att kunna förändras framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:337 om den småskaliga vattenkraften 46 Samhällsbyggnadsminister (): Per har frågat mig om jag avser att fullfölja planerna på att utesluta den småskaliga vattenkraften ur elcertifikatsystemet. Först av allt vill jag säga att vattenkraften är viktigaste energislag för produktion av förnybar el. Vattenkraften har också en viktig roll som reglerkraft, det vill säga att hantera variationerna mellan produktion och förbrukning av el. Det är en mycket betydelsefull egenskap inte minst när vi nu ser att vindkraften kommer att byggas ut i större skala. Elcertifikatsystemet infördes och jag är mycket nöjd med hur det har fungerat. Produktionen av förnybar el har ökat mer än förväntat, företrädesvis i biobränsleeldade anläggningar. överlämnade regeringen tillsammans med och propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) till . Propositionen innehåller en rad förslag som innebär att elcertifikatsystemet effektiviseras och ges tydligare fokus på nyinvesteringar. En viktig del av detta är att rätten för en anläggning att tilldelas elcertifikat tidsbegränsas. Detta gäller för samtliga anläggningar oavsett energislag. Genom att fasa ut befintlig produktion ur systemet skapas ekonomiskt utrymme att stödja investeringar i ny förnybar elkraft. I underlaget för propositionen har ingått en promemoria med förslag som innebär att rätten att tilldelas elcertifikat för småskalig vattenkraft upphör vid utgången av , detta av miljöpolitiska skäl. Något lagförslag presenterades inte i propositionen, däremot att regeringen avsåg att återkomma. I vårpropositionen (prop. 2005/06:100) presenterades ett förslag som innebär att rätten att tilldelas elcertifikat för småskalig vattenkraft generellt upphör vid utgången av . Anläggningar som tagits i drift till föreslås dock tilldelas elcertifikat fram till utgången av . Bakgrunden är att den småskaliga vattenkraften bedöms ge stor miljöpåverkan men relativt litet nettotillskott av el. Även har en viss form av förnybar elproduktion på grund av miljöpolitiska målsättningar exkluderats ur elcertifikatsystemet. Till exempel är olika fraktioner av biologiskt avfall inte berättigade till elcertifikat. Av samma skäl föreslås nu att den småskaliga vattenkraften efter utgången av inte längre ska vara certifikatberättigande. Ny storskalig vattenkraft och produktionsökningar i befintlig storskalig vattenkraft kommer även efter 2010 att berättiga till elcertifikat. Regeringen gör bedömningen att flertalet av de befintliga småskaliga anläggningarna kan drivas vidare vid rådande elpriser och det stöd som erhållits. Jag delar därför inte Per Bills bedömning att elproduktionen generellt kommer att minska. Per refererar även till den grönbok presenterade, som efterlyser insatser för att öka andelen förnybar el. var ett av de länder som under vårtoppmötet hårdast drev frågan om ambitiösa och konkreta målsättningar för att öka andelen förnybar el och drivmedel. Regeringens förslag i propositionen om förnybar el med gröna certifikat innehåller också ett förslag på ett mycket ambitiöst mål, ett mål på . Förslaget om den småskaliga vattenkraften minskar alltså inte regeringens ambitioner inom området förnybar energi. 47 PER (): Detta är en liten men viktig fråga. Vi är överens om vattenkraftens förträfflighet. Vi brukar prata om det gröna guldet i . Man skulle också kunna prata om blåa guld, vattenkraften. Vi behöver långsiktiga väl fungerande energimarknader. Vi har investeringar i energianläggningar som ofta har avskrivningstider på . Därför behöver vi så långt möjligt komma överens. Jag ska därför försöka debattera med vänliga ord och snarare göra påpekanden om möjligheter till förbättringar. Jag tror att vi i hela EU kommer att sitta fast i någon typ av subventionssystem. Jag utesluter inte att de gröna certifikaten kommer att kunna vara det som långsiktigt blir hela EU:s system för att subventionera ny kraft inom unionen. Det är viktigt att vi försöker se till att det inte är, om jag uttrycker det lite slarvigt, för tillfället politiskt korrekt kraft som ska premieras i ett sådant system utan att vi försöker göra det till något som är vetenskapligt mätbart. Är det fossilt eller inte? Är det förnybart eller inte? Vetenskapsmännen och -kvinnorna kan där hjälpa oss väldigt långt. Jag tror också att vi måste söka den ökande EU-harmoniseringen så att vi inte återigen hamnar i den konstiga situation som torvproducenterna har hamnat i. I det ena systemet ses de som något fossilt och otäckt, i det andra systemet ses de som något förnybart och fint. Det visar lite på problematiken. Den småskaliga vattenkraften har flera fördelar. En är att den ofta finns i glesbygden och att det är små och medelstora företag på en marknad som för övrigt domineras av väldigt få och väldigt stora aktörer. Man pratar om ett oligopol på elmarknaden i . Det är alltså något som är bra för småföretagande. Det är bra för landsbygden. Det är bra som kombination. Många inom de agrara näringarna kan kombinera småskalig vattenkraft med att till exempel driva jordbruk. Här finns det, tror jag, några tydliga exempel på varför den småskaliga vattenkraften också är viktig. Ju fler aktörer vi får, ju fler som plockar in energi från olika håll, desto mindre blir vi beroende av ett fåtal aktörer eller en stor, om det blir kortslutning någonstans och västra, östra, södra eller norra helt plötsligt slocknar. Ytterligare en fördel med de här anläggningarna är att de finns i . gör av med el och producerar lite el. har väldigt rikliga mängder av vattenkraft och gör inte av med lika mycket. Om det nu är miljöskäl som är den stora frågan vill jag säga att det här ofta förekommer på gamla bruksorter. Bruket är stängt men den småskaliga vattenkraftsanläggningen finns kvar. Det är ibland pittoreska, men inte alltid särskilt naturintressanta områden. Dammarna kommer inte att rivas. 48 (): Jag tror att det är bra att inte var energiminister när det här landet byggdes och vi med de små vattenkraftverken såg till att förädla både malmen och skogen. Statsrådet säger i svaret till Per i denna mycket intressanta interpellation att vi inte bara ska halvera oljeberoendet och ta bort kärnkraften utan att vi också ska ta bort väl fungerande småskalig vattenkraft med administrativa medel som det är fråga om med elcertifikaten. Jag menar att man måste fråga sig om det är en förnuftig politik. Är det en vettig politik att med prismedel tvinga bort elektricitetsproduktion som inte är så stor men som fortfarande finns och kan fungera ? Jag menar att det inte är en bra energipolitik. Det förhållandet att regeringen har gjort upp med två andra partier är ingen garanti för att det är en bra politik. Jag tror för min del att den signal som statsrådet skickar ut är att det ska vara ännu högre elpriser och att det ska vara ännu svårare att få fram elektricitet i landet. Jag vill också påpeka att det är en konstig jämförelse när statsrådet jämställer att ta bort elcertifikat för biologiskt avfall med hundratals, för att inte säga tusentals, mindre kraftverk. Jag kan inte förstå att vattenkraften kan jämföras med fraktioner av biologiskt avfall. Jag ser det som helt olika saker. Låt mig ställa en fråga. Statsrådet säger att ny storskalig vattenkraft även efter 2010 ska få elcertifikat. Vad är ny storskalig vattenkraft i det här landet? Det är många som är intresserade av att få veta det när de vet att det är så många andra saker som ska avvecklas. Vad är det som ingår i ny storskalig vattenkraft? 49 Samhällsbyggnadsminister (): var glad över att jag inte var energiminister när vi byggde ut vattenkraften i landet. Men jag kan bedyra att det verkligen var den storskaliga vattenkraften vi byggde ut då. Jag tycker också att det är intressant att två partier ömkar delar av det elcertifikatsystem som ni båda är emot helt och hållet. Vi har mycket höga ambitioner. Vi har ännu högre ambitioner med propositionen. Det handlar om ny förnybar el. Låt det inte råda något tvivel om att ambitionen att ersätta miljöfarlig och ineffektiv energi med miljövänlig och grön energi är stark. Per uttryckte sig väl om det blåa guldet, och det var intressant att höra om elcertifikatsystemets framtid i hela . Jag hoppas att det var en antydan om att kan komma att se annorlunda på elcertifikatsystemet . Jag är mycket nöjd med hur det har fungerat, och jag tror mycket på det för framtiden. Det är marknadsbaserat. Det är teknikneutralt. Det har visat sig vara effektivt. När vi diskuterar de små anläggningarna vill jag konstatera att det inte handlar om att vi nu bestämmer att de ska läggas ned. Vi pratar om att inte få del av stödet, vilket jag vill betona inte är samma sak. Vi har höga ambitioner. Vi har ett bra och effektivt system. Jag tar snarare den hand som jag hoppas Per vill sträcka fram för hela alliansen att se annorlunda på elcertifikatsystemet . 50 PER (): Vi lyssnade alldeles på . Under tid som näringsminister och minister för energi tror jag att det skedde något. Alla partierna i riksdag kom lite närmare varandra. Det var allt från att som förr ville stänga av kärnkraften började prata om att det behövs tio avveckling till att de flesta andra sade: Okej. Låt oss vara mer pragmatiska. Låt oss titta på hur ser ut i Europeiska unionen och hur vi kan bidra till att EU inte till är beroende av energi som kommer från någonstans utanför unionen Putins gaskranar och annat. Hur kan vi se till att vi som har lyckan att ha tillgång till förnybar energi kanske kan skaffa ännu mer förnybar energi både via småskalig vattenkraft och via olika typer av biobränslen? Låt oss nu gräva ned stridsyxorna och sträcka ut våra händer och se till att vi hittar en politik som gör att under har nästan som en pensionsöverenskommelse en överenskommelse när det gäller energi som inte bara gäller tre eller fyra partier i utan där eller mer av hela står bakom ett ramverk. Det kan vara ett ramverk som man kanske inte älskar på alla dess punkter men som är en god kompromiss och som kan stå sig . I detta sammanhang tror jag också att man ska titta över om det går att skapa vetenskapligheten. Vi ska sätta upp ramar. Det är vetenskapliga upptäckter, vidarekunskap, som gör att man möjligen ändrar på marginalen i systemen. Det är likt att vi nu vet att torven kanske har mindre miljöpåverkande effekter än vad trodde . Då är det rimligt att vidta förändringar på marginalen i systemen. Det ska inte vara ryckighet i samband med budgetöverenskommelser eller i samband med en ny regering och så vidare. Vi borde skapa en långsiktighet som ger de svenska stora, medelstora och små energiföretagen riktigt lugn och ro så att de verkligen kan komma i gång med alla de spännande investeringar som faktiskt finns att göra. 51 (): måste man gilla läget. Då har vi elcertifikaten. Då får man utgå från att de finns så att säga. Vad som har varit är en annan sak. Jag har en konkret fråga. Vad är ny storskalig vattenkraft? Vilken älv är det statsrådet tänker på som ska byggas ut? Det vore intressant för de svenska energikonsumenterna att få veta vad ny storskalig vattenkraft är. Det är inte fråga om små utan mycket stora produktionsenheter. Vad är ny storskalig vattenkraft? 52 Samhällsbyggnadsminister (): Diskussionen om de småskaliga vattenkraftverken är inte bara tagen ur luften nu utan den har funnits med . beslöt när elcertifikatsystemet infördes att hålla ett speciellt öga på att utbyggnaden av just vattenkraftverken inte skulle skada värdefulla vattendrag. Vi kan nu konstatera att andelen helt opåverkade eller måttligt påverkade vattendrag är liten. Vi ska minnas att det också har funnits, och finns, inte bara vetenskap utan också mycket viktiga miljöaspekter och svåra avvägningar med i energipolitiken. Systemet ges nu en långsiktighet till 2030. Det också för att vi behöver hitta det som Per var ute efter, nämligen en riktigt långsiktig synpunkt. Jag hoppas den här debatten bidrog till det. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2005/06:334 om kvotflyktingars integrationspotential 53 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att klargöra att det är behovet av skydd och inte förutsättningarna för integration som är avgörande för vilka som ska tas ut på flyktingkvoten. Jag vill tacka för frågan. Vidarebosättning det vi ofta kallar flyktingkvoten är en central del av den svenska flyktingpolitiken och en del av humanitära politik och samarbete med FN. Vi har tagit emot ca 75 000 skyddsbehövande på flyktingkvoten, utöver vårt mottagande av skyddsbehövande som själva tar sig till . Utgångspunkten för vidarebosättning i har alltid varit den enskildes skyddsbehov. I regleringsbrev för gjordes än tydligare att vidarebosättning ska användas just för flyktingar och skyddsbehövande i övrigt. , som är den myndighet som ansvarar för genomförandet av vidarebosättning, disponerar medel motsvarande kostnaderna för faktisk överföring av 1 700 personer till . Ytterligare medel, under innevarande år motsvarande 140 platser, står till regeringens disposition om ytterligare behov av vidarebosättning i skulle uppkomma eller för insatser för vidarebosättning i den berörda regionen. Inför planerar , i samarbete med FN:s flyktingkommissarie, , och i samråd med , vilka grupper av skyddsbehövande som ska vidarebosättas i . Inom denna ram är det sedan UNHCR som presenterar förslag för som gör en prövning och fattar beslut om vidarebosättning i de individuella ärendena. Urvalet kan ske genom dossier- eller delegationsuttagning. Vid dossieruttagning fattar beslut om vilka som ska vidarebosättas i på det underlag som UNHCR presenterar skriftligen. Vid delegationsuttagning reser till det land där de skyddsbehövande befinner sig för att på plats intervjua de personer som UNHCR har valt ut och föreslagit för vidarebosättning i . deltar regelmässigt vid delegationsuttagningar för att bistå med bedömningar av säkerhetsaspekter. deltar också vid dessa resor, för att bland annat ge Sverigeinformation och inhämta underlag för kommunintroduktion. Att lyckas med sin uppgift är beroende av en rad faktorer. Det förutsätter en effektiv planering, där till exempel delegationsresor för uttagning av större grupper är en del. Det underlag som UNHCR presenterar avseende de enskilda kvotflyktingarna måste vara av god kvalitet. Kommuner i måste vara villiga att ta emot dem som vidarebosätts. Slutligen är planeringen och genomförandet av själva överföringen till ofta tidskrävande och kräver god framförhållning. Jag vill dock återigen framhålla att regleringsbrevet för tydligt anger att det främst är den enskildes skyddsbehov som prövas, inte förutsättningarna för mottagande i . 54 (): Jag vill inleda med att tacka statsrådet för svaret. Det är ett utmärkt tillfälle vi nu har att tränga lite djupare bakom de frågor som väcktes av det samhällsprogram som kallas Faktum och sändes i . kan man uppfatta tv-program som intresseväckande för nya frågor, och jag tyckte att det här var ett sådant. Det är bra att vi nu får tillfälle att klargöra vad position egentligen är. Man ska veta att det som det gavs uttryck för i det här programmet inte var någon trevlig bild av svensk vidarebosättningspolitik. Det gavs intervjuer med ett antal representanter.