prot · GT0983 · 2006-03-09 00:00:00 — 1 § Beslut om ärenden som slutdebatterats LU14 Ersättningsrättsliga frågor Punkt 4 (Vårdnadshavares tillsynsplikt och skadeståndsansvar) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 3 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 21 v, 12 mp För res. 3: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 5 mp, 2 - Punkt 10 (Företagares försäkringsskydd) 1. utskottet 2. res. 9 (m, fp, kd, c) Votering: 153 för utskottet 130 för res. 9 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 21 v, 11 mp För res. 9: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 23 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 5 mp, 2 - Punkt 12 (Överfallsskyddet i hemförsäkringar) 1. utskottet 2. res. 10 (v, c) Votering: 233 för utskottet 50 för res. 10 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 46 m, 38 fp, 27 kd, 2 mp För res. 10: 1 kd, 21 v, 17 c, 11 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 18 (Jämkning av trafikskadeersättning) 1. utskottet 2. res. 14 (m, fp, kd, c) Votering: 153 för utskottet 130 för res. 14 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 12 mp För res. 14: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 19 (Handläggning av trafikskadeärenden) 1. utskottet 2. res. 15 (v, c) Votering: 196 för utskottet 49 för res. 15 37 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 46 m, 1 fp, 28 kd, 2 mp För res. 15: 21 v, 17 c, 11 mp Avstod: 1 s, 36 fp Frånvarande: 24 s, 9 m, 11 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU15 Sjöfylleri Kammaren biföll utskottets förslag. FöU3 Transport av farligt gods Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Tillsynsansvar) 1. utskottet 2. res. (c, m, fp, kd) Votering: 152 för utskottet 129 för res. 1 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 11 mp För res. : 46 m, 38 fp, 28 kd, 16 c, 1 mp Avstod: 1 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 6 c, 4 mp, 2 - TU8 Väg- och fordonsfrågor Punkt 4 (Tung vägtrafik) 1. utskottet 2. res. 1 (mp, v, -) Votering: 249 för utskottet 34 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c För res. 1: 21 v, 13 mp Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 9 (Fordonsregler och fordonshobby) 1. utskottet 2. res. 2 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 2 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 13 mp För res. 2: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 11 (Fordonsreglering) 1. utskottet 2. res. 3 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 3 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 13 mp För res. 3: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 13 (Chiptrimning och miljökonvertering) 1. utskottet 2. res. 4 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 4 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 13 mp För res. 4: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Punkt 22 (Vägvisning) 1. utskottet 2. res. 8 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 8 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 13 mp För res. 8: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU8 Småskalig livsmedelsförädling m.m. Punkt 2 (Vikten av långsiktiga regelverk) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 126 för res. 1 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 2 fp, 21 v, 13 mp För res. 1: 46 m, 36 fp, 27 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 6 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 31 (Regelförenklingar) 1. utskottet 2. res. 26 (m, fp, kd, c) Votering: 154 för utskottet 129 för res. 26 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 21 v, 13 mp För res. 26: 46 m, 38 fp, 28 kd, 17 c Frånvarande: 24 s, 9 m, 10 fp, 5 kd, 7 v, 5 c, 4 mp, 2 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäkringsutskottet, () avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet, () avsagt sig uppdraget som suppleant i trafikutskottet samt att () avsagt sig uppdraget som suppleant i miljö- och jordbruksutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i kulturutskottet och som suppleant i trafikutskottet. Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i skatteutskottet. Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i skatteutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i trafikutskottet () 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:96 till lagutskottet /06:118 till justitieutskottet /06:121 till finansutskottet Redogörelse /06:RJ1 till utbildningsutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:BoU5 betänkanden /06:FiU14 och FiU16FiU18 betänkanden /06:KU7 och KU18 6 § handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU11 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning (skr. 2005/06:23). 1 PER (): Låt mig inleda med att yrka bifall till alliansens gemensamma reservation och hälsa EU-minister välkommen till kammaren. Vi är många här i som med glädje ser ministern visa intresse för EU-frågorna. samlades ett antal regeringschefer för att man tyckte att det var ett problem vilket det också är att EU sakta men säkert blir frånsprunget när det gäller tillväxt. Man beslutade sig för att EU skulle bli den mest dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomin i världen. Lissabonstrategin, som detta har kallats, handlar i sin goda version om att varje land ansvarar för att på nationell nivå arbeta för att uppnå de gemensamt uppsatta målen. Fokus ska vara på de viktiga frågorna. Tyvärr kan man inte påstå att principerna har fungerat särskilt bra som Lissabonstrategin har varit i kraft. Flera viktiga förslag har obstruerats. Ett bra, eller egentligen dåligt, exempel på detta är EU-patentet. Det är en möjlighet att söka patent på ett ställe och få det att gälla i alla länder. Det har obstruerats och fördröjts . Vi som sitter i har haft detta uppe under de senaste fem sex åren. Ett annat problem är att alltför mycket kraft läggs på perifera mål och perifera frågor. Man skulle kunna säga att har varit ett stort misslyckande eller ett fiasko. Men det var kanske inte riktigt så som regeringscheferna sade när de träffades. De bestämde sig ändå för att det var dags för en nystart för Lissabonprocessen, och man ökade på med ytterligare några mål. Man gjorde också en del förbättringar. Man beslöt sig för att det skulle bli en fokusering på tillväxt och sysselsättning. En annan bra sak i denna nystart var att man sade att vi ska lägga lite extra kraft på de nationella programmen för tillväxt och sysselsättning. Man ålade alla medlemsländer att skapa sådana program, och det är ju, herr talman, vårt program som vi diskuterar . Vad har då felet varit? Lite slarvigt skulle man kunna säga att det har varit för mycket prat och för lite saker som har blivit genomförda. Just därför tycker vi inom den borgerliga alliansen att det är viktigt att nu fokusera på de viktigaste frågorna om ekonomi och en fungerande inre marknad. Vi behöver ökad rörlighet. Vi behöver institutionell konkurrens, vilket till exempel innebär att studenter har en mångfald av universitet att välja på. Men EU ska inte försöka att göra dessa universitet utslätade och likriktade. Nej, det är ju den kulturella, institutionella skillnaden mellan och som är det spännande och dynamiska och den stora fördelen för . Att studenterna har mycket större möjligheter att välja mellan alla dessa universitet är en av nycklarna till framgång. Jag kan inte peka på några stora frågor i sak, men vi har, och då pratar jag inte bara om den borgerliga alliansen utan också ganska ofta om och , i blivit en aning oroade över den iver som har funnits att harmoniera den sociala sektorn och utbildningssektorn. När det gäller utbildningssektorn gick vi faktiskt så långt att vi reserverade oss och stoppade ett av de förslag som regeringen hade så att regeringen fick komma tillbaka till med ett nytt förslag. Det var innan den nuvarande ordföranden blev ordförande. Jag tror att det nu är dags att ta den här halvtidsöversynen på riktigt stort allvar och fokusera på sådant där vi verkligen har nytta av EU som en gemenskap, till exempel forskning där varje enskilt land är för litet för att kanske kunna satsa på de riktigt stora forskningsfälten, utveckling av gemensam ny teknologi och nya standarder, en bättre fungerande inre marknad, ett bättre näringsklimat och naturligtvis även en miljömässigt hållbar tillväxt. Om man tar fram dagens betänkande och sätter på sig näringsutskottets glasögon, och man behöver nästan glasögon för att läsa den ganska finstilta texten, och tittar på strukturindikatorerna ser man att tillhör de tre bästa när det gäller många viktiga områden, och det ska vi vara väldigt glada för. Men om man tittar på till exempel prisnivåer tillhör de tre sämsta. Här har vi i näringsutskottet ett ansvar för att konkurrensen, till exempel på livsmedelssidan, är för dålig. Tillsammans med finansutskottet och skatteutskottet har vi ett stort ansvar för att vi ligger bland de tre sämsta när det gäller investeringar i näringslivet. Jag tycker att vi ska ägna rätt mycket tid de kommande fem åren åt att gemensamt se till att inte tillhör de tre sämsta på de här två områdena, för det här är mycket viktiga frågor. 2 (): Som Per sade tidigare är Lissabonstrategin ett sätt att göra till en av världens konkurrenskraftiga ekonomier. För att göra det behöver vi full sysselsättning i . Det är tänkt att det ska skapas 20 miljoner jobb . När man har utvärderat efter halva tiden har man funnit att vi har skapat ungefär 7 miljoner jobb. Man inser att vi inte har kommit upp till halva målet, och därför är man orolig för att målet om full sysselsättning och en konkurrenskraftig ekonomi kanske inte kommer att uppnås till 2010. Därför har alla länder fått i uppdrag att skapa egna sysselsättnings- och tillväxtprogram, och det är det som vi diskuterar . En del av program för tillväxt diskuteras inte i detta betänkande utan i andra betänkanden, och framför allt också i andra utskott. Men det som är relevant att ta upp tycker jag är den kritik som har fått i sitt handlingsprogram. Det handlar om att vi inte gör tillräckligt mycket för att öka konkurrensen inom tjänstesektorn. och alliansen tror att det viktigaste man kan göra för att öka konkurrensen och stimulera tjänster inom tjänstesektorn är att öppna upp de statliga monopolen. av tjänsterna produceras inom utbildning, omsorg och vård. Om vi öppnar upp de offentliga monopolen skulle vi starta nya företag och på det sättet få fler jobb, och framför allt skulle vi stimulera kvinnligt företagande. Men i stället för att göra det har man fattat beslut om en ny lag, stopplagen, som hindrar att sjukhus bedrivs med vinst. På det sättet stoppas människor från att vara kreativa och skapa nya företag. En annan sak som jag tror skulle vara viktig att göra för är att införliva tjänstedirektivet . Alla experter säger att är det land som skulle tjäna mest på att vi har tydliga gemensamma regler när det gäller tjänstehandel i . Vi vet att det är lättare för andra företag inom EU-länderna att investera i som det är svårare för svenska företag att investera i övriga EU-länder. Vi vet att har den största andelen anställda inom kunskapsintensiva tjänster, men produktionen på det området ligger under EU-genomsnittet. Med tjänstedirektivet skulle en större handel inom tjänstesektorn i allmänhet och de kunskapsintensiva tjänsterna i synnerhet underlättas. På det sättet skulle vi också kunna stimulera och skapa nya jobb. Vi behöver införliva tjänstedirektivet . Målet med Lissabonstrategin är som sagt full sysselsättning. I handlingsprogrammet förekommer det inte så mycket om vad man ska göra för att skapa fler jobb i tjänstesektorn. Vi har till exempel en av EU:s sämst utvecklade turismnäringar fast experterna säger att borde vara femte bäst på turismnäring. Med det unika och variationsrika land som vi har finns det mer att erbjuda inte bara den inhemska befolkningen utan också utländska besökare. Vi satsar per person och år på marknadsföringen av utomlands. Våra nordiska grannländer satsar per person och år. Om vi lade till lite mer pengar till turismnäringen skulle många fler jobb kunna skapas inom den sektorn. Alliansen har kommit överens om att lägga ytterligare 10 miljoner på turismnäringen. Det är inte så mycket pengar, det behövs mer, men det är i alla fall lite mer än vad regeringen är beredd att satsa. Ett annat tjänsteområde där man skulle kunna skapa jobb är det som kallas för hushållsnära tjänster och som av Socialdemokraterna och samarbetspartierna kallas för pigtjänster. I har dessa tjänster blivit en succé, och den ansvariga ministern säger att det bara är en början. Det skapades 10 000 jobb under förrförra året, 2004. Varför kan inte vi tillåta detta för att människor ska kunna få ihop livspusslet, för att skapa en vit marknad inom denna sektor och skapa nya jobb och för att se till att de som jobbar svart inom denna sektor kan få den trygghet det innebär med pensioner och försäkringar? Det kan vi göra genom att underlätta och subventionera dessa tjänster. Varför kan man inte göra det? Vad är det för fel på dessa tjänster? Det står i handlingsprogrammet att vi ska bekämpa svartarbete, men hur ska Socialdemokraterna göra för att se till att den här marknaden blir vit om man inte vill subventionera de här tjänsterna? I en Sifoundersökning har svenskar fått svara på frågan: Kan du tänka dig att betala en utomstående person eller ett företag för att ta hand om hushållsnära tjänster såsom städning, tvätt och strykning i ditt hem? svarade ja på den frågan. Det är långt fler än finländarna, då man införde dessa tjänster. Jag säger detta så att ni inser potentialen för att göra denna marknad större och vit. Man vill inte satsa mer på turism. Man vill inte öppna upp marknaden för subventionerade hushållsnära tjänster. Man vill inte öppna upp de offentliga monopolen. Man vill inte ha tjänstedirektivet. Då inställer sig frågan: Vad ska regeringen göra för att stimulera och öka konkurrensen inom tjänstesektorn? Det framkommer faktiskt ingenting i handlingsprogrammet. En annan sak som vi inte håller med om är var fokus ska läggas när det gäller Lissabonstrategin. som har gått har man haft fokus lika mycket på sysselsättnings- och tillväxtpolitik som på social- och miljöpolitik, men man inser nu att vi inte kommer att uppnå målen om vi ska fortsätta med mer av samma saker som vi har använt . Därför måste man ändra fokus. Och kommissionen har rätt. Vi måste lägga fokus på sysselsättnings- och tillväxtpolitik. Det är först när människor har jobb och inkomst som de kan känna trygghet, och det är också då som vi har möjlighet att finansiera vår välfärd. Det är också då som människor känner trygghet och har tid att ägna sig åt miljöfrågor. Jag vet att miljö- och socialpolitik hjälper till att skapa tillväxt och också kan hjälpa till att skapa sysselsättning, men man måste ta rätt steg först, och det rätta steget är att vi ägnar oss mer åt ekonomisk politik och lite mindre eller kanske som nästa steg social- och miljöpolitik. Jag vill också yrka bifall till de borgerliga partiernas reservation i betänkandet. 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Målet som slogs fast i , nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning, är storslaget. Men det känns tämligen orealistiskt just , med tanke på var vi befinner oss 2006, att detta skulle uppnås till 2010. Vi kristdemokrater tycker att Lissabonprocessen ska göras mer målinriktad, stramas upp, fokusera på färre mål och formuleras i konkretare ordalag och satsa på forskning och utveckling, en fungerande inre marknad, ett fungerande näringslivsklimat och därmed ett jobbskaparklimat. Det är naturligtvis också så att regeringen inte på bortaplan i EU kan besluta om storstilade pamfletter som sedan inte motsvaras av handling på hemmaplan. Inom ramen för Lissabonstrategin har regeringen år medverkat till antagande av rådsrekommendationer till som man faktiskt inte fullföljt på hemmaplan. 2004 fick följande fem rekommendationer, och det var inte första året, utan många av dem har upprepats år . Rekommendationerna handlade om att gynna tillväxten av små och medelstora företag motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna undanröja arbetslöshetsfällor följa upp integrationen av invandrare minska antalet ungdomar som lämnar skolan och öka möjligheterna till utbildning för lågutbildade. Det här tycker jag man ska betrakta som en bilbesiktning. Det är hjälp till självhjälp. Det är råd utifrån ett EU-perspektiv om hur vi i ska förbättra vår möjlighet att bidra till uppnående av målen i Lissabonstrategin. De här rekommendationerna har under den socialdemokratiska regeringen haft på sig att åtgärda, men man har faktiskt inte gjort särskilt mycket. För det här tycker jag att regeringen förtjänar stark kritik. Det finns en stoppa-huvudet-i-sanden-mentalitet som präglar regeringsmakten, som fortsätter nästan med en dåres envishet att hävda att är bäst i världen. Jag menar att det inte finns något som är så farligt för en regering som att inte inse att landets framtida konkurrenskraft ligger i möjligheten att förändra. Hur har regeringen använt för att åstadkomma detta och uppfylla de rekommendationer vi fått av EU? Jag vill titta lite på det i det här anförandet. har haft relativt blygsamma sänkningar av inkomstskatterna, och det har skett ganska motvilligt och inte minst, ur ett låginkomsttagarperspektiv, från en mycket hög nivå. bor i världens högst beskattade låginkomsttagare. Det är orättfärdigt, tycker jag. Och de har inte tillgång till världens bästa välfärd, tvärtom nedrustningen är ett faktum. I varje ny rapport från kan vi se det tydligt. Skattenivån på totalen har faktiskt höjts. Staten får in mer i skatteintäkter än till exempel 1994. Trots de ökade skatteintäkterna har vi avvecklat 13 500 äldreboenden bara , det finns 20 000 färre vårdplatser, det är 126 000 personer som har blivit förtidspensionerade, det är 1 200 färre poliser på gatorna, och vi har 24 000 färre företagare i landet än vi hade . är på 14:e plats i BNI-ligan. , och ligger långt före oss. BNI växer långsammare än BNP tillväxten ger ingen ökad köpkraft. som presenterades visar att är det mest utpräglade fallet av jobless growth i hela industrivärlden. I höjer tillväxt sysselsättningen , i och i . I 33 av 35 länder skapar ökad tillväxt fler jobb, men inte i . Förklara varför, ! 55 000 personer erbjuds nu temporära åtgärder över valet. Den öppna arbetslösheten sjunker, men den totala arbetslösheten sjunker inte. Arbetslösheten ökar för långtidsarbetslösa och för ungdomar, allt enligt Ams dagssiffror . av befolkningen arbetar. Varje enskild inkomsttagare måste försörja sig själv samt 1,5 person till. 1,7 miljoner svenskar det är i arbetsför ålder är antingen borta från jobbet eller saknar möjlighet till egen försörjning. Det här är ett stort misslyckande. Vi har många soloföretag i landet, men det är bara vart fjärde företag som har haft råd att anställa. Andelen egenföretagare och nyföretagande ligger i botten bland . Och som sagt var vi har 24 000 färre företagare än 1994, då den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Det är nästan det här som jag känner den allra största oron och frustrationen över. Det är ju där som jobbskapandet kan ske, när entreprenörskraften släpps loss. ökade antalet företagare i , gamla EU-15, med i genomsnitt , men minskade antalet företagare i . Vi går mot strömmen. Lissabonstrategin handlar om jobben, . Förutsättningar för jobbskapande är goda villkor för näringsliv och entreprenörskap. Det är grunden för välfärden, som vi alla värnar, och här har skett ett stort misslyckande. Alliansen har en rad förslag för att förbättra möjligheterna för att hävda sig i Lissabonstrategin. Det handlar om att bidra aktivt till att förbättra det totala målet. har förtjänstfullt nämnt ett antal områden där vi har lagt fram förslag, och det finns fler än så. Välfärden har alltså också försämrats som en följd av det här. Vi har inte gjort vår hemläxa från EU i övrigt. Och vad värre är: Den socialdemokratiska regeringen har försummat många års möjlighet att åstadkomma förbättringar för jobbskapande och för framtida välfärd, som är nödvändigt. Därför menar jag att det absolut är dags för byte av regering, för skull, för jobbens skull, för de arbetslösas skull och för EU:s skull. 4 (): Det går trögt för EU:s medlemsländer att nå de uppsatta tillväxtmålen i Lissabonstrategin. blir de stora utmaningarna än tydligare: globaliseringen och den ökade ekonomiska konkurrensen, den allt äldre befolkningen och klimatförändringarna. Även om det skulle bli något av en nystart är det fortsatt mycket trevande framsteg när det gäller att just nå målet, världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. mål med EU, smalare men vassare, är i allra högsta grad aktuellt också när Lissabonstrategin diskuteras, eftersom det emellanåt verkar finnas intresse av att utvidga med ytterligare frågor som borde hänvisas till mer perifera frågeställningar. Jag tycker att det är viktigt att vi i stället lägger kraften på att skapa en fungerande inre marknad och ett bra och konkurrenskraftigt klimat i , så att vi just kan få en väl fungerande arbetsmarknad med nya riktiga jobb. Det är bra att det också betonas att det här är nationernas ansvar. Vi måste se möjligheterna med miljöproblemen och klimatförändringarna. Vi måste se dem som en utmaning där hög kompetens, ny forskning och utveckling i kan vara en viktig motor för att skapa en hållbar värld och därtill nya jobb. pekar ju ut miljötekniken som en av de viktigaste branscherna på världsmarknaden med en årlig tillväxt på faktiskt . Svensk miljöteknikexport går bra , och det är främst de små och medelstora företagen som står för den här exporten. Men här finns ytterligare tillväxtmöjligheter. Och, som sagt var, här är det jobb som skapas i alla delar av landet. Men då krävs det ytterligare satsningar med bättre regler för företagande, både i och i EU. Då kan bli vinnare, kanske till och med den största vinnaren. Vi vet också att regelkrånglet står högt på företagarnas lista när det gäller åtgärder som måste vidtas, och det är ett nationellt ansvar. Stängda gränser betyder alltid att man halkar efter och blir en förlorare. Tack vare ett öppet sinne gentemot omvärlden klarade sig bra när textilindustrin försvann och när skoindustrin försvann.