prot · GU0915 · 2006-10-26 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om förändringar i regeringens sammansättning Från statsminister () hade följande skrivelse inkommit: Till talman i regeringens sammansättning Jag har förordnat och att vara statsråd fr.o.m. denna dag. Skrivelsen lades till handlingarna. 3 § Anmälan om ersättare för statsråd Talmannen anmälde att följande ersättare från och med denna dag kallats att tjänstgöra i stället för riksdagsledamöter som är statsråd: för för 1 (): Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter i svenska delegation. I egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att till talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Talmannen meddelade att en promemoria med föreslagna namn hade delats ut till kammarens ledamöter. Valen till svenska delegation avsåg tiden från till motsvarande tidpunkt efter nästa riksdagsval. 5 § Val av av ledamöter och suppleanter i svenska delegation Företogs val av sex ledamöter och sex suppleanter i svenska delegation. Sedan de av för dessa val avlämnade gemensamma listorna godkänts av kammaren befanns följande personer valda från till motsvarande tidpunkt efter nästa riksdagsval till ledamöter i svenska delegation () () de () () () () suppleanter i svenska delegation () () () () () () Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i valberedning. Kammaren biföll denna avsägelse. 7 § Anmälan om kompletteringsval till valberedning Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält , och som ledamöter i valberedning samt , och som suppleanter i valberedning. Talmannen förklarade valda till ledamöter i valberedning () () () suppleanter i valberedning () () () 8 § Meddelande om allmänpolitisk debatt Talmannen meddelade att den allmänpolitiska debatten skulle inledas kl. 9.00. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 9 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:24 Till Interpellation 2006/07:24 Tidsbegränsade anställningar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands. () Enligt uppdrag 10 § Svar på interpellation 2006/07:23 om nedläggningen av 2 Jordbruksminister (): har frågat mig på vilket sätt jag avser att säkerställa att kommer att uppfylla målet om ett gott djurskydd och på vilket sätt jag avser att garantera ett gott djurskydd för försöksdjuren med anledning av nedläggningen av . Den nya myndigheten övertog då det ansvar som och dittills hade haft enligt djurskyddslagen. I budgetpropositionen föreslår regeringen flera åtgärder för att effektivisera den statliga administrationen och föreslår nedläggningar eller sammanslagningar av vissa myndigheter för att arbetet ska kunna bedrivas mer kostnadseffektivt. Som ett led i denna process avvecklas . Nedläggningen betyder inte att vi drar ned på ambitionerna för djurskyddet. För att målet ett gott djurskydd ska kunna uppfyllas med bibehållen hög kvalitet kommer verksamhetsområdet djurskydd att inordnas under . har en gedigen erfarenhet av djurskyddsfrågor. Djurskyddsfrågorna låg där tidigare och verksamheten fungerade bra. Verket har även erfarenhet av försöksdjursfrågor eftersom myndigheten tidigare hade ansvaret för stora delar av detta område. lyfter vi tillbaka frågorna dit och är övertygade om att arbetet kommer att gynna djurskyddet . En extern snabbanalys kommer att göras för att se över formerna för överflyttning till . Regeringen avser därefter att återkomma till när det gäller nödvändiga lagändringar med mera. Det slutliga beslutet om djurskyddsfrågornas framtid kommer att tas av . Arbetet med ett gott djurskydd har en lång historia i , vilket såväl myndigheter som näring och organisationer bidragit till. Regeringen avser att arbeta aktivt inom djurskyddsområdet nationellt, inom EU och internationellt. Detta gäller självfallet både försöksdjur och andra djur. EU-arbetet är av särskilt stor betydelse eftersom en stor del av lagstiftningen beslutas inom unionen. ska fortsätta att vara ett föregångsland och jag vill arbeta för att höja djurskyddsnivån inom EU. Mot bakgrund av detta bedömer jag att det finns alla förutsättningar för att djurskyddsarbetet kommer att kunna bedrivas med hög kvalitet. 3 (): Jag vill börja med att tacka för svaret som jag fått av jordbruksministern. Svaret som jordbruksministern lämnat gör mig dock både orolig och fundersam över hur det svenska djurskyddet kommer att se ut . I svaret säger jordbruksministern att nedläggningen av inte innebär några sänkta ambitioner för djurskyddet i . Jag tolkar det som att jordbruksministern tycker att djurskyddet är en viktig fråga att arbeta med i och internationellt. Det goda djurskyddet som vi har i kostar emellertid pengar, och jag kan inte se att det i budgetpropositionen finns några pengar medflyttade till . är ju tänkt att ta över rollen som djurskyddsmyndighet, och detta . När bildades var det med anledning av att man såg en konfliktsituation inom djurskydd och näring, som båda låg under . En utredning tillsattes på initiativ av dåvarande jordbruksminister . Utredningen gjordes av tidigare generaldirektör , som kom fram till och, som motivering till varför djurskyddsfrågorna inte bör handläggas av utan av en särskild djurskyddsmyndighet, i sin utredning skriver att den nuvarande organisationen, där en och samma myndighet handlägger frågor som rör djurskydd och jordbrukets produktivitet, kan misstänkliggöras för bristande objektivitet. , som själv lett , bör ju veta vad han talar om. Man förde också över de frågor och den kompetens som funnits vid till den nya myndigheten. Under den korta tid som funnits har det byggts upp en bred och djup kompetens bland de anställda. I kåren av anställda finns veterinärer, zoologer, etologer, agronomer, byggnadsingenjörer, jurister med flera yrkesgrupper. Av myndighetens ca 50 anställda är tio disputerade forskare. Den vetenskapliga kompetensen är således mycket hög. Det vore skamligt att slå sönder den . Hur tänker jordbruksministern se till att den breda och höga kompetens som finns på myndigheten inte slås sönder? 4 (): har ju varit positivt till . Vi har ställt oss bakom det beslut som vi i alliansen gemensamt har tagit. Jag tycker att det är värt att påpeka att vårt goda djurskydd inte började i och med tillkomst, utan att det precis som jordbruksministern påpekade har funnits . Men det är också viktigt att jordbruksministern väldigt tydligt markerar att arbetet nu kommer att fortsätta och dessutom intensifieras vad gäller det goda djurskyddet, som ska vara det allra bästa. Jag har några konkreta frågeställningar som jag skulle vilja ta upp här. Det är bra att det nu blir en ganska snabb utredning eftersom det är viktigt att man får ett klart besked och att det i budgeten kommer att ges utrymme för de medel som behövs för de viktiga uppgifterna. Att möjligheterna ges till en så fristående enhet som möjligt är viktigt, för jag är övertygad om att det finns en poäng i att ha ett fristående djurskydd under . Den kompetens som finns och som är upparbetad måste tas till vara. Den ska vi inte lämna ifrån oss utan i stället verkligen utnyttja. Min sista konkreta fråga är: Jordbruksministern nämnde EU, och jag tycker att det skulle vara intressant att få ta del av de tankar som jordbruksministern möjligen har. Det pågår ju diskussioner om ett samlat EU-centrum där både forskning och djurskydd skulle kunna lyftas fram. Finns det tankar på att vi skulle kunna driva på och på så sätt vara proaktiva i de här frågorna? 5 Jordbruksminister (): Låt mig först repetera att regeringen avser att aktivt arbeta inom djurskyddsområdet nationellt, inom EU och internationellt. Det gäller både försöksdjuren och andra djur. ska alltså fortsätta att vara ett föregångsland och jag vill arbeta för att höja djurskyddsnivån inom EU. Vi kommer att analysera de anslagsmässiga konsekvenserna av nedläggningen av myndigheten. Vi kommer även innan det slutgiltiga beslutet fattas att redovisa för vilka anslagsmässiga konsekvenser förändringen får i den statliga administrationen. Regeringen avser alltså att återkomma till avseende formerna och finansieringen av djurskyddsverksamheten. Apropå frågeställningar vill jag också påpeka att det fanns rätt kompetens på då djurskyddsverksamheten fanns där. Jag förutsätter att kompetens kommer att finnas på den myndighet som får ansvaret för det här politikområdet. Vad beträffar frågeställningar måste jag hänvisa till den snabbanalys som ska göras. Den ska ju bland annat utreda hur verksamheten ska organiseras. Jag vill inte föregripa den analysen. Det vore inte rättvist, framför allt inte mot den person eller de personer som kommer att få uppgiften att göra analysen. Avslutningsvis vill jag säga att jag är beredd att vidta åtgärder och försöka få så mycket som möjligt av EU:s olika centrum och kompetenser till vårt land. Vi har en hög kompetens i vårt land, då många människor är intresserade av de här frågorna. Därför har jag faktiskt redan tagit initiativ till att vi inom ska bereda möjligheterna för att vi i vårt land ska få ett för den europeiska unionen på det här området. 6 (): Jordbruksministern ger inte klarhet på de punkter jag hade önskat. Jag vill lite grann bemöta det som har sagts här. För att säkerställa ett gott djurskydd krävs resurser, både personella och ekonomiska. Myndigheten arbetar bland annat med att ta fram föreskrifter. En föreskriftsserie kräver omvårdnad. Den måste uppdateras regelbundet utifrån nya forskningsrön och gjorda erfarenheter. I sammanhanget kan nämnas att den föreskriftsserie som lämnade ifrån sig innehöll föreskrifter som inte hade blivit uppdaterade . Djurskyddslagen och de efterföljande skärpningar som fattat beslut om hade alltså ännu inte fått genomslag i hela föreskriftsserien. Myndigheten arbetade vidare med tillsynsvägledning till landets länsstyrelser och kommuner. I första rapport, som kom 2003, riktades skarp kritik mot hur hade fungerat som central tillsynsmyndighet. Bland annat skrev man att det hade tagit för att få ut tillsynsvägledning i form av allmänna råd. konstaterade att skulle komma att ha bättre förutsättningar för att bedriva det arbetet. arbetar med att främja utvecklingen av alternativ till djurförsök och att samordna arbetet i landets sju djurförsöksetiska nämnder, där den djurförsöksetiska prövningen sker. Listan över vad gör är långt ifrån fullständig. Vad jag vill säga med upprepningen är att gör ett stort och viktigt arbete för att ett gott djurskydd ska säkerställas. Det krävs ekonomiska resurser till detta. Kan jordbruksministern lova att resurserna för arbetet med att säkerställa ett gott djurskydd inte kommer att förändras, och hur kommer det i så fall att gå till? 7 (): Det här har varit en viktig debatt, framför allt för att visa på att alliansen värnar om djurskyddet. Vi kommer att slåss för att det även fortsättningsvis ska vara ett gott djurskydd och för att nivån ska bli ännu högre. Därför är det skönt att få höra jordbruksministerns ställningstagande och markeringar här. Jag har förståelse för att jordbruksministern inte kan gå in på detaljer här. Men låt mig ändå skicka med jordbruksministern en uppmaning att tala väl för att det europeiska kompetenscentrumet om det blir aktuellt ska förläggas till . 8 Jordbruksminister (): Låt mig ytterligare en gång säga att det här politikområdet kräver resurser. Jag är medveten om det. Hela regeringen är medveten om det. Låt mig också upprepa att vi kommer att analysera de anslagsmässiga konsekvenserna, och vi kommer innan något slutgiltigt beslut fattas att återkomma till och redovisa vilka konsekvenser regeringen bedömer att den här föreslagna förändringen får i den statliga administrationen. Jag är väl medveten om att ett politikområde av den här typen också kräver duktiga medarbetare. Det handlar ju inte om en kunskap som man så att säga kan tillägna sig över . Till vill jag säga att jag både för egen del och för regeringen tar med mig den utsaga och det medskick jag fick från . Jag kommer också att vidarebefordra den till den eller dem som kommer att göra snabbanalysen så att man kan lyfta in det i den analys som ska göras. 9 (): Det är bra att jordbruksministern tänker satsa på ett starkt djurskydd inom internationellt samarbete. Jag håller med om att det skulle vara väldigt intressant om det europeiska centret skulle bli förlagt till . Det låter bra att alliansen värnar om djurskyddet och att man vill satsa på ett samarbete inom . Men jag känner mig ändå inte riktigt trygg. Jag är orolig för att det goda svenska djurskyddet som vi är stolta över kommer att urholkas så länge jag har inte fått några siffror och att djur därmed kommer att få det sämre. Jag förutsätter att den utredning som ministern hänvisar till i sitt svar kommer att gå på remiss. Jag och många med mig vill veta hur djurskyddet i kommer att se ut och hur kommer att påverkas av nedläggningen av . 10 Jordbruksminister (): Låt mig avslutningsvis tacka för interpellationsdebatten. Också jag tycker att det är viktigt att vi i kammaren lyfter frågorna på det här politikområdet. Det är viktiga frågor. Jag är glad över att ha fått frågeställningen och fått möjlighet att debattera densamma . Jag vill apropå det senaste inlägget göra en kommentar. Vi ska aktivera oss för att se om vi inte till vårt land kan få ett europeiskt center som har som mål att lyfta frågorna både i vårt land och på den europeiska kontinenten. Allra sist kan jag konstatera att vi i det här sammanhanget inte föreslår några förändringar i den lagstiftning som gäller på området. Den lagstiftningen gäller också fortsättningsvis. Det borde vara tillfyllest utifrån de utsagor som har gjort både i sin interpellation och i debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:18 om skolan i regeringsförklaringen 11 Statsrådet (): har ställt tio frågor om regeringens skolpolitik med anledning av regeringsförklaringen. Regeringen vill förstärka förskolans pedagogiska uppdrag. Det är i förskolan som grunden för senare skolframgångar läggs. ska valfriheten öka. Det ska råda etableringsfrihet för enskilda förskolor. Med en barnomsorgspeng kommer föräldrarnas val att väga tyngre . Förskolan behöver också välutbildad och välmotiverad personal. Tillgången till förskollärare är avgörande för förskolans kvalitet. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap. Regeringen vill därför stärka kunskapsuppdraget. Målen ska bli färre och tydligare. Betyg ska ges från årskurs 6. Men skolan har också en fostrande roll. I syfte att bland annat stärka den rollen anser regeringen att de skolor som så önskar ska få ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Lärarna är skolans viktigaste resurs. Regeringen avser därför att föreslå att satsas på lärarfortbildning fram . Bland annat kommer många obehöriga lärare att ges möjlighet att nå behörighet. Utbildade lärare är särskilt viktigt i utsatta områden. Regeringen föreslår därför att satsningen på dessa skolor ökas . satsas för att skolorna ska kunna anställa fler lärare. Ytterligare 155 miljoner satsas med tyngdpunkt på att förbättra svenskundervisningen. Jag anser att jämställdhetsarbetet i skolan behöver utvecklas. En viktig insats är att analysera varför skillnaderna ökar mellan pojkars och flickors studieresultat. Pojkar klarar sig sämre i än flickor, och en högre andel flickor blir behöriga till högskolan. Det är också så att flickors och pojkars studieval är starkt könsbundna. I budgetpropositionen aviserar regeringen att satsas för att få kunskap om varför det är så och om insatser för jämställdhet i skolan. Ingen ska behöva utsättas för grova könsord i skolan. Sexuella trakasserier och kränkande språkbruk är oacceptabelt. Regeringen avser att tydliggöra vilka befogenheter lärarna har för att skapa trygghet i klassrummet. Det finns inget hinder för skolor att anordna kurser i feministiskt självförsvar, som en av frågorna gäller. Regeringen har inte planerat att ta några nationella initiativ i frågan. frågar också om elevinflytandet. Jag anser att elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Den enskilda skolan får avgöra hur elevinflytandet utformas. Det ska råda lika villkor mellan fristående skolor och kommunala skolor. Regeringen avser att ytterligare utreda frågan för att sedan återkomma med förslag. Vuxenutbildningen är ett område som måste förbättras. Platserna i komvux ska främst gå till vuxna som behöver läsa in gymnasiebehörighet, skaffa sig en yrkesutbildning eller till dem som behöver komplettera för att bli behöriga att söka till högskolan. Regeringen har också föreslagit att fristående vuxenutbildning ska kunna förekomma i likhet med fristående skolor. Den eftergymnasiala yrkesutbildningen har starkt missgynnats av den starka fokuseringen på högskoleutbildning och teoretisk kunskap. Den eftergymnasiala utbildningen utanför högskolan måste förstärkas. Den ska bli ett kraftfullt alternativ till akademisk utbildning för de grupper som behöver en annan utbildning än den som erbjuds av universitet och högskolor. 12 (): När jag lyssnade till vad statsministern sade i regeringsförklaringen om skolan väcktes en del frågor som jag formulerade i interpellationen till skolministern. Jag frågade om konkreta åtgärder. Men skolministern väljer här att svara med floskler, och därmed kvarstår frågorna. Ministern säger att han vill förstärka förskolans pedagogiska uppdrag och att förskolan behöver välutbildad och välmotiverad personal. Men ministern säger inget om hur förskolan ska få tillgång till personal som är välutbildad och välmotiverad. Det vi ser i budgeten ger motsatta signaler. Här finns inga pengar för fler platser på högskolan. Det finns inte heller pengar för återställande av studiemedlen, något som är en förutsättning för att vi bland annat ska få behöriga lärare. Ministern säger att skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap och att fostra. Skolan har enligt läroplanen lite fler uppdrag än så. Dessutom menar jag att skolan i takt med teknikutvecklingen och det ökade informationssamhället är ensam om att sitta på kunskap, såsom det kanske var när ministern gick i skolan. finns det fler lättillgängliga kunskapskällor än läraren, och därför har lärarens roll förändrats. Ministern aviserar i sitt svar att målen ska bli färre. Vilka mål är det han vill ta bort? Tycker han att strävansmålet om att varje elev ska utveckla sin nyfikenhet och lust att lära inte passar sig nu när han tänker införa betyg från sjätte klass och ordningsomdöme? Var finns regeringens satsning på fler lärare och mindre klasser? Det är inte utan att jag blir lite förvånad över ministerns svar vad gäller åtgärder för att förbättra arbetet med jämställdhet i skolan. Menar han verkligen att det största jämställdhetsproblemet i skolan är skillnaden i studieresultaten? Dessutom är regeringens så kallade satsning på jämställdhet i skolan som han nämner något som ligger kvar från den förra regeringen. Jag vill veta hur ministern ser på att flickor och pojkar behandlas olika genom hela skolan och vad han avser att göra för att stärka flickor. Jag har förstått att så länge vi har en borgerlig regering så kommer vi inte att se något stöd till skolorna för att erbjuda utbildning i feministiskt självförsvar. Men likväl måste även ni ha tankar på hur man i förskolan, skolan och gymnasiet bör arbeta för att bryta könsrollsmönstren och stärka unga tjejer. Regeringens och ministerns lösningar på de problem som vi ser i skolan är genomgående av disciplinär karaktär. kunde vi återigen läsa om regeringens så kallade lösningar som handlar om att utvidga och förtydliga lärarens befogenheter. Vilka befogenheter är det lärarna behöver? Och på vilket sätt ska ordningsomdömena skapa elever som samarbetar, kan tänka kritiskt och vågar diskutera och ifrågasätta? På vilket sätt minskar stressen som många unga i skolan vittnar om? På vilket sätt förbättrar detta elevhälsan? Och inte minst hur rimmar det med skolans demokratiuppdrag? Vilka regler som ska gälla och hur man får en bra arbetsmiljö bör vara något som eleverna utformar tillsammans med sina lärare. Ministern anser att elevinflytande ska anpassas efter ålder och mognad, men vad innebär det? Är ni nöjda med hur det ser ut att känslan av inflytande minskar ju äldre man blir? Vad säger ministern om elevskyddsombud och att de bör ha samma rättighet som andra skyddsombud med rösträtt vid skyddskommittémöte och stopprätt? Vad anser han om styrelser med elevmajoritet? Jag hinner inte ta upp vuxenutbildningen, men å andra sidan har budgeten visat med all önskvärd tydlighet att om den tycker ni inte. 13 Statsrådet (): Detta är min första interpellationsdebatt. Brukar det gå till så att man får 30 frågor rabblade rakt upp och ned och förväntas svara på dem ? I så fall är det en konstig debattform. Man kan fördjupa diskussionen något i några frågor; då kan det ge någonting. Men det är meningslöst att bara stå och rabbla floskler rätt upp och ned här. Jag avser att ta upp några av frågorna. Men förutom de tio som ställde i sin skriftliga interpellation är det omöjligt att besvara de ytterligare 24 som hon ställde här i sitt anförande. För att börja där själv började tar jag först upp förskollärarbristen. Ja, vi har en tilltagande förskollärarbrist. Den har ökat kraftigt sedan den lärarutbildningsreform som riksdagsmajoriteten genomförde enligt beslut här som Socialdemokraterna och Vänstern fattade. Det beror delvis på att när man nu söker in till så kanske en del har avsikten att bli förskollärare, men utbildningen är så bred att när man kommer in kan man ändra sitt intresse. Många som hade tänkt sig att bli förskollärare vill då i stället bli grundskollärare därför att utbildningen är så likartad och därför att det senare uppfattas ha en högre status. Detta leder till att allt färre vill bli förskollärare. Vi har sagt före valet och vi säger fortfarande i alliansens program och jag tror att det här är viktigt att för att vi ska få förskollärare och unga tjejer och killar som vill bli förskollärare så måste förskollärarutbildningen ha en egen identitet och inte bara vara en del av den stora, totala lärarutbildningen. Jag anser, precis som refererade till i mitt svar, att antalet mål i skolan är för många. Vi har gått över till en mål- och resultatstyrd skola till skillnad från den gamla regelstyrda. Men allvarligt talat en vanlig lärare i svensk skola har att förhålla sig till över 500 mål som finns i våra läroplaner! Är det det som är målstyrning att tro att man ska räkna upp så många mål som möjligt och sedan säga att nu är det målstyrt? Det är i varje fall inte min definition. Vi behöver ha färre mål, men de ska å andra sidan vara tydligare och distinktare. Jag är inte mannen att just , efter mitt tillträde, stå här och räkna upp exakt vilka av de 500 målen som kommer att försvinna. Men vi kommer att sätta i gång en läroplansöversyn som har till syfte att få färre och mer distinkta mål än vad som är fallet i dagens läroplan för att verkligen få en målstyrning. Om man har 500 mål men en bristfällig utvärdering så vill jag hävda att det inte är någon målstyrning. Då är det brist på styrning över huvud taget, och så fungerar det i vårt styrsystem i skolan. Det som bekymrar mig i debatten med är att hon inte alls tycks ha som utgångspunkt att vi har problem i svensk skola. Resultaten sjunker i det svenska skolväsendet med den skolpolitik som har förts . Det är det som är vår utgångspunkt när vi nu lägger fram omfattande förändringsförslag. Även om jag inte nu kan precisera varje detalj i allt som kommer att hända så är det helt klart att det blir omfattande förändringar i utbildningspolitiken. Bakgrunden till det är att den politik som har förts , där bland andra parti har varit ansvarigt, har misslyckats.