prot · GU0929 · 2006-11-29 00:00:00 — Tala om för mig: Är det alltså en företagarvänlig politik som ger flera jobb i småföretagen? 56 () replik: Jag tycker att det här var ett väldigt typiskt sätt att resonera. Det är bara det att man till exempel bortser från den stora skattereformen, som ändå ger ökad köpkraft på 40 miljarder, brutto. Sedan finns det också en del avgiftshöjningar det medger jag så det är inte netto. Det talar man aldrig om. Men detta kommer ju också väldigt många människor till del. kommer många människor att få mera eller något liknande, och sedan kommer en del avgiftshöjningar och så vidare. Men detta talar man aldrig om. kom in på avgiftshöjningen i småföretag. revisorer har utrett detta, och det visade sig att de villkor som gäller nu nästan inte gav några nya jobb över huvud taget. Det är alltså väldigt dyrt. Att man ger samma skattelättnad till som till ett litet småföretag kan inte vara riktigt smart över huvud taget om man vill stödja småföretagen. 57 () replik: Jobbavdragen, som de kallas, äts ju faktiskt upp av alla de avgiftshöjningar som kommer att ske: höjning av a-kasseavgift etcetera. ger du, , inget svar på hur er företagarvänliga politik genom att höja arbetsgivaravgiften i alla småföretag ska ge flera jobb och hur det ska bli flera jobb genom att ni halverar hela anslaget till . Hur ger det flera jobb? 58 () replik: Det är naturligtvis riktigt att borttagandet av 5-procentsreduktionen för många småföretag i ett övergångsskede kommer att vara problematiskt. Det vore dumt att bestrida detta, men man måste se det på lång sikt. Socialdemokraterna införde den tillsammans med , och det är förståeligt att de företag som förlorar den förmånen initialt inte tycker att det är bra. Man måste alltså se det . Det är ju en politik som de inte ens själva trott på från början, och tas reduktionen bort. 59 () replik: Jag tycker att det är viktigt att man skapar flera jobb, men jag förstår inte varför den borgerliga alliansen ställer det mot de sjuka och arbetslösa. Det är viktigt med städjobb. Jag var under städerska när jag var yngre, så vet jag att man blir ribbsliten och får ont i axlarna. Många av mina gamla arbetskamrater kunde inte gå vidare i utbildningssystemet, vilket jag kunde och hamnade till slut i . Många i min ålder är utslitna, har ont i axlar och nacke och är inte speciellt gångbara på arbetsmarknaden. Många har förtidspension, och för dem vill ni försämra. Jag skulle gärna vilja se den arbetsgivare som med jobbstöd, eller vad det är ni kallar det, vill anställa dem. Det som händer är att de inte får jobbavdraget. I stället försämrar ni deras situation. Med värk i axlar och rygg i städyrket, som jag alltså har erfarenhet av, undrar jag hur de kan bidra till nyskapandet av jobb och varför ni ställer dem mot egna företagare. 60 () replik: Jag anser, , att det inte är och alliansen som skapat den motsatsställningen. Det är faktiskt Socialdemokraterna som kraftigt lyft fram den andra delen, alltså att det bara skulle handla om försämringar. Jag menar att det inte är så. När det gäller förtidspensionärerna finns där ett program. Det är klart att det finns vissa som inte kommer att kunna klara detta, det vet jag, men jag skulle vilja fråga : Är det inte en klok politik att se till att alla de förtidspensionärer som vi fått under nu får möjlighet att jobba och därmed komma i åtnjutande av jobbavdraget? Jag tycker att det verkar vara en mycket klok åtgärd, och jag är övertygad om att många förtidspensionärer välkomnar det. Sedan är det helt riktigt att det finns sådana som inte kan jobba, och där har vi ett problem som vi måste lösa på annat sätt. Men vi måste se till att flera kan jobba i det här landet. Och jag tror att det också bland förtidspensionärerna finns sådana som kan jobba. Bestrider att det är möjligt att det finns sådana? 61 () replik: Jag får säga att min tro på människorna nog är större än . Jag tror nämligen att alla människor som vill och kan arbeta också gör det. Min ingång i politiken är inte att människor inte vill göra rätt för sig. Efter min städkarriär blev jag arbetsförmedlare, och då lärde jag mig att de flesta människor vill arbeta. är det dock svårt att få arbete, och jag anser inte att vi löser det problemet genom att säga att alla de människor som står utanför är massarbetslösa, såsom den borgerliga alliansen gör. Att säga att människor är massarbetslösa när de är sjuka, har ont i ryggen och kanske inte kan gå till ett jobb tycker jag är en stor skam. 62 () replik: Också jag tror att de flesta människor vill arbeta, men det kan av olika skäl vara så att det inte är möjligt. Det kan vara av rent fysiska orsaker men också för att arbetsmarknaden ser ut på ett sådant sätt att det inte lönar sig. Jag tycker att ni socialdemokrater ska fundera över om vi nu har det perfekta systemet eller om även ni anser att det möjligen finns vissa problem i det nuvarande systemet som leder till att så många inte jobbar; jag uppfattade att var inne på det. Jag återkommer till : Vi har råd att arbeta i det här landet. Flera har råd att arbeta i det här landet. 63 () replik: ondgjorde sig över att det startats många nya företag men att det inte skapats så många nya jobb. Jag vet inte vilken värld lever i, men de allra flesta företag är, när de startar, små med ytterst få anställda, oftast bara en. Sedan kan marknaden utvecklas, och med tanke på det som sade tidigare är möjligheterna att konkurrera på marknaden olika beroende på var man finns. Det är anledningen till nedsättningen av arbetsgivaravgifter i exempelvis inland. Det kommer att tas bort vilket innebär att de företagen får det svårare att konkurrera på marknaden. De jobbavdrag och skattesänkningar som allianspartierna talar om sker faktiskt i och har ingenting att göra med exportstöd och annat som plockas bort. Det blir inte lättare för småföretagen att exportera för att och andra får i skattesänkning. Tvärtom blir det svårare för småföretagen på grund av de åtgärder som regeringen nu vidtar. 64 () replik: Jag hör hur Socialdemokraterna ständigt argumenterar mot skattesänkningar. De vill över huvud taget inte ha sådana. Jag för min del tror att det ligger en valfrihet i att flera kan hantera sin egen ersättning, köpa vad de vill och så vidare. Det tror jag är bra. Om det är något som kommer att skilja den nuvarande regeringen från den tidigare är det just att man satsar på ökad valfrihet för den enskilde. Sedan finns det problem till exempel i inland. Om vi ska lösa dem med ökade bidrag kommer de aldrig att klara sig. Det finns kanonbra företag i , med flera, liksom många småföretag. Det finns i jag vet inte om varit där en enorm kraft att utveckla den landsändan. Utvecklingen av bygger inte på bidrag utan på de produktiva krafterna. Vi har råd att arbeta i . 65 () replik: Jag har varit i . Jag kommer därifrån. Ett företag som exempelvis , kanske framgångsrikaste trähusföretag, skulle inte klara av att ha sin produktion i om inte transportstödet och möjligheterna till exportstöd fanns för de hus de exporterar till , och så vidare. Det är klart att förutsättningarna är annorlunda när man ligger långt från marknaden. Det är ju det som den formen av stöd handlar om. Det handlar inte om bidrag. 66 () replik: Jag sade till , eftersom han kommer från , att där finns de starka krafterna. Vad gäller har jag besökt företaget och vet att de har en stor sammansättningsfabrik i och dessutom en i , som jag tyvärr inte kan namnet på. Det är ett bra exempel på att även Norrbottensföretag, som det i , har väldig växtkraft. De kan utan statliga bidrag växa långt utanför . Därmed var dagens debattimme avslutad. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:20 till justitieutskottet Skrivelser 2006/07:23 till näringsutskottet /07:28 till justitieutskottet 6 § styrelses framställning angående den statliga kontrollen av begravningsverksamheten Föredrogs betänkande 2006/07:KU2 styrelses framställning angående den statliga kontrollen av begravningsverksamheten (framst. 2005/06:RRS27). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 7 § Skyddet mot korruption i statlig verksamhet Föredrogs betänkande 2006/07:KU5 Skyddet mot korruption i statlig verksamhet (redog. 2005/06:RRS29). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 8 § Återkallande av vissa beslut rörande gymnasieskolan Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU3 Återkallande av vissa beslut rörande gymnasieskolan (prop. 2006/07:1 delvis). 68 i (c): Ledamöterna i kammaren ska nu debattera utbildningsutskottets betänkande 2006/07:UbU3 angående återkallande av vissa beslut rörande gymnasieskolan. Jag ska ge en kort bakgrundsbeskrivning till ärendet. I betänkandet behandlas budgetpropositionen utgiftsområde 16 avseende förslag om återkallande av gymnasiereformen 2007. Propositionens förslag innebär bland annat att förändringar såsom frisökning, ämnesbetyg, större kurser, nya programmål, nya nationella inriktningar med mera inte kommer att genomföras. Anledningen till denna proposition är att den nya regeringen avser att återkomma med en än mer genomgripande förändring av den svenska gymnasieskolan. Svensk gymnasieskola står inför omfattande utmaningar och har många akuta problem. Några av dessa problem är de många avhoppen, ett högt antal elever med underkända betyg och många utbildningar som anses ha för låg kvalitet enligt branscher som tar emot de utbildade ungdomarna. För den borgerliga alliansen är en omfattande omläggning av svensk utbildningspolitik en viktig del i vår förnyelse av . Hit hör en större gymnasiereform med tydligt fokus på kunskap. Gymnasiet ska delas upp i tre huvudinriktningar för att öka valfriheten men också för att höja kvaliteten i de olika inriktningarna. Slutsatsen blir därför att det inte är försvarbart att nu genomföra de förändringar i gymnasieskolans struktur, kursindelning och betygssystem som Gymnasium 07 innebär, när avsikten är en ännu mer genomgripande reform för hela gymnasiet om . En del av de föreslagna förändringar som dras tillbaka kommer att återkomma när den nya reformen presenteras. Ett par av dem kommer . Regeringen avser också att tillsätta en utredare som får i uppgift att förbereda en ny gymnasiereform utifrån de riktlinjer som alliansen har redovisat. 69 (): Jag börjar med att yrka avslag på utskottets förslag i betänkandet UbU3 och bifall till reservationerna 1 och 4. Propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utveckling av gymnasieskolan som kammaren tidigare beslutat om innehöll införandet av ämnesbetyg, en gymnasieexamen och ett gymnasiearbete som bland annat skulle förstärka kopplingen till målen för utbildningen. Kärnämnena skulle präglas av utbildningens inriktning, större kurser skulle införas för sammanhang och fördjupning, historia skulle bli ett nytt kärnämne och lokala kurser skulle kvalitetssäkras av . Frisök skulle ge eleverna ökad valfrihet och stimulera regional samverkan, kvaliteten på de individuella programmen skulle ökas genom utbildning på heltid för eleverna, kvaliteten på yrkesinriktade program skulle förstärkas genom en bättre koppling till arbetslivet och en modern lärlingsutbildning skulle förnya yrkesutbildningen. Alla dessa åtgärder beslutades det om för att vi socialdemokrater ansåg att gymnasieskolan behövde utvecklas och för att vi ville öka kvaliteten på gymnasieutbildningarna för alla elever, både på teoretiska och på praktiskt inriktade gymnasieprogram. Det skulle öka antalet elever som slutförde en fullständig gymnasieutbildning. En ekonomisk förstärkning med tillfördes kommunerna . Ytterligare 450 miljoner kommer kommunerna till del på helårsbasis för att öka stödet till eleverna som går på det individuella programmet och höja kvaliteten på studierna. Detta ökar deras möjligheter att fullfölja ett nationellt program. Vi är mycket upprörda över att regeringen nu väljer att dra tillbaka denna reform. Det kommer att innebära att 300 000 elever kommer att missa denna kvalitetsförstärkning som de annars skulle ha fått genom vår gymnasiereform. Det krävs en framtida gymnasieskola som ger moderna kunskaper och en hög kunskapsnivå. Åtgärden att återkalla vår gymnasiereform stoppar en positiv förändringsprocess som påbörjats ute på många gymnasieskolor. Det är mycket upprörande att detta huvudsakligen beror på att alliansen vill införa ett nytt betygssystem som man först måste komma överens om innan det kan utformas och fattas beslut om. Först därefter kan man ta sig an de eventuella andra förändringarna av gymnasieskolan som kan besluta om. Trots att regeringen nu drar tillbaka hela gymnasiereformen står det i regeringens 100-dagarsagenda att man enbart ska återkalla reformen till vissa delar. Till exempel ska språken behållas i sin nuvarande omfattning på det samhällsvetenskapliga programmet. Skolminister sade på presskonferensen då han meddelade att han skulle dra tillbaka gymnasiereformen att han kunde tänka sig olika behörighetskrav för de olika gymnasieprogrammen. Det har också talats om att yrkesinriktade program ska bli tvååriga. Jag har förståelse för att man vill öka antalet elever som fullföljer sin gymnasieutbildning. Men jag delar inte uppfattningen att man ska göra det genom att sänka kraven och kvaliteten framför allt vad gäller de yrkesinriktade gymnasieprogrammen. Självklart är detta en mycket enkel väg att gå för regeringen om man tycker att det är mest angeläget att få till stånd bra statistik över hur många elever som fullföljer sin gymnasieutbildning. Jag vill starkt betona att vi har ett ansvar gentemot våra gymnasieelever, dem som sedan ska anställa eleverna och de elever som vill bli egna företagare. De ska ges möjligheten att lämna gymnasieskolan med en kvalitativt god utbildning som gör det möjligt för dem att möta framtidens ökade krav på kompetens. Regeringen gör det enkelt för sig om man sänker ribban i stället för att hålla en hög nivå, som nås med ökat stöd och motivation. Jag var ledamot i den senaste gymnasieutredningen. Där gjorde vi ett gediget arbete, framför allt genom att lyssna på alla branscher för att få synpunkter på kompetenskraven för deras framtida personal. Alla branscher sade entydigt: Vad ni än gör, sänk inte kraven när det gäller nivån på kärnämnena, även när det gäller de yrkesinriktade programmen! Alla påpekade den snabba utvecklingen inom olika branscher, kraven på att lära nytt och behoven av goda kunskaper även i kärnämnena. Den konservativa väg som högeralliansen väljer är mycket verklighetsfrämmande. Vi vet vilka utmaningar vi har att möta om regeringen inte har för avsikt att förändra nuvarande målsättning att vi ska konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Är den nya väg som alliansen tänker slå in på att vi ska konkurrera med låga löner tycker jag att det rimmar illa med allt fagert tal i valrörelsen om att minska utanförskapet och ge arbete åt flera. Kanske menade man att vissa ska ha två låglönejobb för att kunna försörja sig, som i . Jag undrar hur många väljare som uppfattade budskapet så. Man brukar säga att ytterligheterna ligger nära varandra. Det känns förskräckligt att behöva konstatera att alliansens framtida inriktning i utbildningspolitiken är densamma som kommunisterna i det hade . Eleverna fick då betyg i årskurs 1, och man hade olika behörighetskrav till de olika gymnasieutbildningarna. Utbildningspolitiken genomsyrades av elitism och sortering redan från årskurs 1 alltså detsamma som den borgerliga regeringen nu förfäktar. Min nästa fundering gäller hur alliansen ställer sig till behörighetskraven för exempelvis kvalificerad yrkesutbildning, som bygger på en treårig gymnasiekompetens. Min erfarenhet av denna utbildning är att det om det ska bli den reella kvalitetshöjning som efterfrågas krävs en treårig gymnasieutbildning med de nivåer på kärnämnen som gäller . Ska det bli en sortering även i dessa utbildningar? Jag beklagar i så fall den inriktningen. Vi socialdemokrater tycker att det är angeläget att på olika sätt öka måluppfyllelsen bland annat genom att höja kvaliteten på utbildningarna totalt och självklart också på olika yrkesutbildningar. Det är viktigt att vi antar den utmaningen på olika sätt. Detta är kanske den viktigaste frågan när det gäller att minska utanförskapet. Det handlar om framtidstro, ökade resurser, kompetensutveckling för lärarna och ett arbete som gör att eleverna får tillgång till de utbildningar som de önskar inte om sänkta krav och sortering! I detta anförande instämde , , , , , och (alla s). 70 (): anser att det är mycket olyckligt att den nuvarande borgerliga regeringen har beslutat att återkalla gymnasiereformen 2007. Vi tycker att man för en mycket märklig argumentation. I betänkandet konstaterar man, med hänvisning till propositionstexten, att vi numera har en gymnasieskola som inte lyckas förbereda vare sig för yrkeslivet eller för fortsatta studier. Med hänvisning till den kritiken skjuter man upp gymnasiereformen. Jag tycker snarare att just mot bakgrund av denna kritik borde reformen vara särskilt angelägen. Sedan säger man att det behövs arbetsro i skolan. Vi tycker att man är ganska nonchalant här. På ett annat ställe skriver man nämligen att olika kommuner nu har gått samman för att förbereda sig för den nya gymnasiereformen. innan den skulle ha trätt i kraft får de så veta att den skjuts upp . Det är märkligt att kalla detta för arbetsro. Den gymnasiereform som skulle ha trätt i kraft och som regeringen nu har bestämt sig för att dra tillbaka var inte bara en reform utan en viktig förändring av den befintliga gymnasiestrukturen. En av de viktigaste förbättringarna var kvalitetsförstärkningen på det individuella programmet. Den skulle innebära rätt till heltidsundervisning för eleverna. Förutsättningarna för dessa elever skulle förbättras, både när det gäller att komplettera tidigare kunskaper och att erövra nya kunskaper. Flera elever på det individuella programmet skulle kunna börja på ett nationellt program och få behörighet att söka vidare till högskolan. Eftersom elever med invandrar- och arbetarbakgrund är överrepresenterade på det individuella programmet hade denna förbättring kunnat innebära att den etniska och sociala snedrekryteringen minskade något när man väljer till högskolan. Möjligheterna och incitamenten till taktikval skulle minska med den nya reformen. Kraven på de lokala kurserna skulle kunna höjas genom att de skulle kvalitetssäkras av . Deras innehåll skulle bli mer kvalificerat och ge eleverna bättre kunskaper för framtiden. Kursbetygen skulle ersättas med ämnesbetyg, vilket skulle innebära att flera elever skulle kunna läsa kurser på en högre nivå och att färre elever skulle behöva konkurrenskomplettera redan lästa kurser på komvux. Större kurser hade också gett bättre förutsättningar att ge djupare kunskaper och mer sammanhang, vilket är nödvändigt i dagens globaliserade värld. Gymnasiearbetet skulle få en tydligare koppling till utbildningens mål och därigenom bli en bättre förberedelse för högskolestudier. Med argumentet att vi behöver arbetsro, framtidsutsikter och en reformerad skola yrkar avslag på regeringens proposition och bifall till reservation nr 2 och även bifall till reservation nr 4. 71 (): Det är trevligt att äntra denna talarstol för min del, men tyvärr är ärendets ämne lite mindre trevligt. Jag vill redan från börja säga att jag yrkar avslag på regeringens förslag. För att inte förlänga proceduren yrkar jag endast bifall till reservation 3. tillsammans med Socialdemokraterna och genomförde under den förra mandatperioden en gymnasiereform. Man kan alltid diskutera de olika delarna i detta. ska vi debattera avskaffandet av denna reform. Det är framför allt två saker som jag vill lyfta fram som jag ställer mig väldigt undrande till. Det är alltid en tillträdande regerings frihet att ändra politiken. Det har man fått väljarnas mandat för. Men varför ändra politik som man själv egentligen tycker om? Det är ett mycket märkligt sätt. Det är som att backa tillbaka i sin egen ideologi. Det är två punkter som jag vill lyfta fram. Den första är frisöket. Det är en stor valfrihetsreform för alla elever. Det är en valfrihetsreform som alla borgerliga partier, vad jag vet, har drivit . Även har länge drivit denna fråga. Det handlar om en valfrihetsreform för alla grundskoleelever i detta land som varje höst söker gymnasielinjer. De får inte söka andra kommuners gymnasieprogram, om de drivs i regi. De får söka fristående skolors program. Det är ett faktum som ofta lyfts fram som en konkurrensnackdel för kommunala gymnasieskolor. har det funnits ett förslag till lagändring som gör det möjligt för elever att söka andra kommuners kommunala gymnasieprogram. De skulle få den rättigheten och inte vara beroende av om kommunala tjänstemän eller politiker säger ja eller nej till denna sökning. Det är säkert ganska många grundskoleelever i årskurs 9 som har gått och tittat på den möjligheten. De har sett att det inte bara finns fristående skolor utan också kommunala skolor som de kunde söka till i andra kommuner. De har tänkt sig att kunna göra detta . Denna möjlighet tar den nya borgerliga regeringen bort. Man tar bort en valfrihet, en möjlighet för elever för att hitta just det gymnasieprogram som passar dem själva. Är det särskilt klokt? Är det konsekvent? Är det ens nödvändigt? Varför kan man inte om man nu vill ändra gymnasielagen, och politiken är fri i det låta denna paragraf finnas kvar helt enkelt? Så svårt skulle det inte vara. Det är typiskt och ganska symtomatiskt att man verkar vara ganska illa förberedd på detta regeringsövertagande som man har påstått sig vara så väl förberedd på. Man kan inte ens skilja sådana saker som man har stått bakom från sådana saker man inte har stått bakom. I varje fall kan jag inte tolka detta svek mot eleverna på annat sätt. Det ska inte finnas lika rättigheter mellan kommunala och fristående gymnasieskolor . Den elev som väljer väljer bara . Den väljer inte , eller . Den väljer en gång i sitt liv gymnasieskola. Det är de eleverna som den borgerliga alliansen genom detta förslag sviker. Man tar bort möjligheten att välja en gymnasieskola i en annan kommun. Den rättigheten försvinner i och med regeringens förslag . Det tycker jag är ett svek dels mot er egen ideologi, dels mot eleverna. Därför ställer inte upp på detta. Vi har alltid värnat starkt om valfriheten när det gäller både fristående skolor och kommunala skolor. Vi vill öka detta. Men det verkar inte som att de borgerliga allianspartierna står för det som de annars har påstått sig stå för. Den andra saken jag vill ta upp är frågan om lärlingsutbildning. Också det är en hjärtefråga för oss gröna politiker. Även här verkar det vara en konstig krumbukt. Jag läste med spänning som kom och som skolministern presenterade ganska stolt som det lät i nyheterna. Problemet är bara att när jag läste rapporten uppfattade jag väldigt tydligt att man tyckte att reformen med ett lärlingsprogram inlemmat i den svenska gymnasieskolan och med möjlighet till högskolebehörighet var bra. Den var till och med ett steg framåt i verkligheten. Varför då ta bort detta? Det är samma sak här. Vad man avskaffar är möjligheter. Det finns ingenting alls som säger att man inte kan komplettera denna möjlighet med andra lärlingsutbildningar av mer medeltida karaktär, som det finns i till exempel . Det är ett land där jag själv har gått i både grundskola och gymnasium och känner väldigt väl. Det gäller också utbildningssystemet, som jag har livliga diskussioner om med mina syskon som bor kvar där. Jag försöker förklara för dem när de är förtvivlade över kraven som ställs på barnen och de icke-möjligheter som omgärdar dem. De är lite avundsjuka och funderar på att flytta tillbaka till efter de de nu har bott där. Det som behövs i det här landet är inte antingeneller. Det är inte så att vi behöver antingen skolor där man blir behörig till högskolan eller där man inte blir det.