prot · GT09138 · 2006-06-09 00:00:00 — Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM99 Luftfartsavtal mellan och KOM(2006)169 till utrikesutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott och beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:209 och 212 till trafikutskottet /06:214 till miljö- och jordbruksutskottet Skrivelse 2005/06:213 till arbetsmarknadsutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelse skulle förlängas till . Föredrogs betänkande 2005/06:KU20 Granskningsbetänkande. Inledning (allmänna synpunkter) 1 (): Detta är det fjärde granskningsbetänkandet som avlämnar under detta riksdagsår ett riksdagsår som för varit fyllt av granskningar. Vi hade ett ärende som handlade om avvisningen till . Eftersom det i går var nyheter i pressen om granskning av den så kallade rendition vill jag bara erinra om att ett enigt KU då sade att de avvisningar som skedde inte borde ha skett. Vi har också haft den systemgranskning av regeringen och som vi har varje höst. i vår hade vi det största ärendet som väl KU haft, nämligen det om . har vi 38 anmälningar som vi har tagit upp till behandling och som vi nu presenterar och lägger fram för kammaren. Vi har kunnat konstatera att vi i allt väsentligt varit eniga i de här granskningarna. Det finns vissa undantag, men totalt sett får man nog säga att utskottet har varit mycket enigt i sin bedömning. Det tycker jag är en stor styrka därför att det gör att den typ av bedömningar vi gör får den tyngd som ligger i att enigt kunna göra detta. Det visar också att hela idén och föreställningen om att det är ett slags partipolitisk batalj vi utför i KU i grunden är fel. Vi väljer att granska utifrån ett konstitutionellt perspektiv. Då är det naturligt att vi hamnar i en likartad ståndpunkt, oavsett vilka partier vi representerar. Jag tänkte inledningsvis bara erinra om åtta av de 38 ärenden där KU har lite synpunkter, ibland kritik och ibland uttalanden. Det första ärendet är kanske särskilt viktigt för själv. Det gäller då den belastning av propositioner som har skett under en , . KU uttalar att det behövs ytterligare initiativ för att se till att anhopningen av propositioner upphävs så att man får propositioner i en mera rimlig ordning. Detsamma gäller frågan om lämnade interpellationssvar. Där konstaterar vi att andelen för sent lämnade svar är lika stor. Dock har tidsutdräkten minskat, så det är nu en mindre fördröjning . Men vi hävdar att svar bör lämnas inom tidsfristen. Den fråga som kanske är den viktigaste och där kritiken har varit skarpast gäller . bjöd in andra länder till en militärövning som genomfördes . KU kan inte dra någon annan slutsats än att regeringen har brustit i sina rutiner för beredningen av militärövningen. Regeringens utgångspunkt har varit att de personer från andra länder som deltar i övningen tillsammans med inte ska ha gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser, tortyr eller brott mot mänskligheten. Försvarsministern har dessutom gett uttryck för uppfattningen att krigsförbrytare som ändå kommer till ska kunna lagföras här. KU finner att försvarsministerns uttalande är anmärkningsvärt med hänsyn till att åklagare har konstaterat att man inte kan göra en saklig prövning med hänsyn till att officeren i fråga hade immunitet. Det innebär att den sakliga bedömningen av huruvida anklagelse, och för den delen också uppgift att det inte förhöll sig på det sättet, inte har kunnat prövas av åklagare eller av domstol. Nästa punkt på min lista gäller statsministerns uttalande om anledningen till avvisningen av de två egyptierna. Där uttalar KU att särskild försiktighet borde ha iakttagits, särskilt när det gäller uttalanden som kan vara till skada för den enskilde. Dessutom bör uttalandena vara korrekta. Återigen vill jag erinra om att vi gjorde den granskningen och sade att den avvisningen inte borde ha skett. Det är alltså en granskning som inte finns med i det här betänkandet. Nästa punkt som jag kort vill nämna gäller en anmälan mot vice statsminister vad gäller att han inte har deltagit i sammanträden. Där erinrar vi om vårt uttalande om att statsråd bör närvara i . Det kan finnas undantag för detta, men då bör det finnas starka skäl. Nästa punkt, herr talman, gäller Riksutställningars omlokalisering. Där konstaterar vi att regeringen har uppfyllt beredningskravet. Men vi finner att ärendet var, som vi säger, anmärkningsvärt forcerat, inte minst med hänsyn till berörda intressenter. Det finns en punkt där vi mer gör ett uttalande än en bedömning. Det gäller då frågan om statliga bolags medlemskap i arbetsgivarorganisation. Där säger vi, för att ta det mycket tydligt: Att regeringen eller enskilda statsråd skulle styra de statliga bolagen genom uttalanden i medier eller inlägg i den offentliga debatten är inte förenligt med aktiebolagslagens regler om ägarstyrning. Det får förutsättas att de statliga bolagen som inte står under utskottets granskning följer aktiebolagslagen. Det är det uttalande vi gör med anledning av detta ärende. Slutligen, herr talman, har vi vad som också är en uttalandefråga. Det gäller det uttalande som gjorde med anledning av de asylsökande barnen. Där säger vi, med anledning av att det fanns en polisanmälan, att det i den situation som uppstått efter polisanmälan fanns ett intresse för att statsrådet skulle ge en kommentar. Men han hade kunnat avstå. I varje fall borde han ha uttalat sig med större försiktighet. Det här ärendet har vissa likheter med det tidigare som gällde statsministern. Man kan väl säga att det är två saker som förenar här. Statsråd får vara mycket återhållsamma med yttranden som gäller enskilda personer. I och för sig gäller det inte unikt för statsråd, utan ibland gäller det också socialsekreterare och andra som inte kan svara med samma mynt om jag får använda det uttrycket. Som företrädare för det offentliga får man ibland vara mycket återhållsam. Även om man kan ha goda skäl kan man inte alltid få säga dem. Detta, herr talman, var en kort redogörelse för detta betänkande. 2 (): Låt mig börja med att konstatera att det här är ett av de mest eniga betänkanden som har presenterat i sitt granskningsarbete, i varje fall som jag kan överblicka. Det gångna året har, precis som framhöll, varit arbetstyngt och präglats av mycket granskningsarbete. Det har gällt avvisningen av två egyptier, flodvågen, det administrativa betänkandet och också det här betänkandet. Men hela arbetet har faktiskt präglats av en påtaglig enighet. Både i frågan om egyptierna och i granskningen av regeringens hantering av flodvågskatastrofens effekter resonerade sig utskottet fram till eniga bedömningar, vilket enligt min uppfattning är till stor nytta för granskningsarbete och den uppfattning som människor i allmänhet har om den verksamheten. Betänkandet som vi nu har framför oss präglas också av en påtaglig enighet. Det har sedan det publicerades kritiserats just för att det inte är större oenigheter. Det har sagts att det måste vara något fel i själva granskningsarbetet om moderater och socialdemokrater kan vara överens. Jag skulle vilja ta det här tillfället i akt att säga att det är en felaktig utgångspunkt i själva resonemanget, därför att granskningsarbetet här bygger ju inte i första hand på en regeringssida och en oppositionssida, utan det har sin utgångspunkt i de konstitutionella aspekterna. Det är väl inte helt förnuftigt ur statsvetenskaplig synpunkt att vara oense om konstitutionella förhållanden bara därför att man har den ena eller andra typen av partibok. Jag tycker att samlade arbete ger anledning till efterföljd också i de fortsatta verksamheterna i utskottet. Jag tror nämligen att det är bra om utskottet kan samlas kring tanken på att det ska kritiseras när statsråd har begått misstag ur konstitutionell synpunkt. Men det ska inte kritiseras bara därför att det är ett socialdemokratiskt statsråd som har sagt eller gjort någonting eller omvänt, om det är en annan färg på regeringen, bara därför att det är ett borgerligt statsråd som har gjort på det ena eller andra sättet. Det är den gemensamma värdegrunden, den konstitutionella utgångspunkten, som ska vara vägledande för arbetet i . Då kan också utskottet spela en väsentlig roll i den viktiga kontrollen av statsmakten, som ju har ålagts utskottet i grundlagen. Det hindrar ju inte att utskottet får ett stort antal anmälningar. kan man väl tycka att en och annan anmälare skulle kunna gå tillbaka lite grann och se vad utskottet har sagt om snarlika förhållanden för att sedan kunna konstatera att det inte finns grund för en konstitutionell kritik. är det naturligtvis frestande att få tidningsrubriker om att det ena eller det andra statsrådet blir KU-anmält. Det är ju betydligt svårare att få en tidningsrubrik om resultatet av de flesta av KU-anmälningarna, eftersom de i regel inte föranleder någon som helst åtgärd eller något uttalande från utskottets sida. Jag tycker att ordföranden på ett hyggligt sätt har redogjort för huvudpunkterna i granskningsbetänkandet. Låt mig säga att i frågan om Snowflake, den militära samövningen, är det en kritik som riktar sig mer mot handläggningen. Det är väl uppenbart att det är ett ganska komplicerat förhållande som reglerar främmande militärers deltagande i en sådan här övning på svenskt territorium eller omvänt om militärer deltar i övning på andra länders territorier i förhållande till de åtaganden i konventionerna som länderna har skrivit på, att man ska ta fast och döma krigsförbrytare. Jag uppfattar regeringens uttalande om att man ska gripa och lagföra den som är skäligen misstänkt för krigsförbrytelser som ett generellt uttalande som naturligtvis är alldeles korrekt och att det var vissa svårigheter att göra den här avvägningen i förhållande till den immunitet som deltagare från hade i den militära övningen. Eftersom också nämnde rapport i och resonemangen kring den, vill jag konstatera att det inte var riktigt det som har granskat som granskade, utan det var själva regeringens beslut om avvisning. Rendition, som är huvudpunkten i Martys resonemang, är ju när en främmande makt utan närmare kontakt med regeringen eller de nationella myndigheterna gör gripanden och förflyttningar av medborgare av olika slag. Det var inte fallet här, utan här hade vi en rättslig process enligt vår lagstiftning. Grunden för kritiken i utskottet handlar egentligen om två saker, som jag ser det. Det ena är att de garantier som fanns för att dessa två egyptier inte skulle utsättas för tortyr inte uppfylldes, vilket fanns anledning att kritisera. Det andra är att omständigheterna kring själva flygtransporten lämnar en hel del övrigt att önska, och relevanta myndigheter har sagt att detta inte ska upprepas. Jag vill säga detta så att man inte tror att har granskat just det svenska förhållandet. Tvärtom framhålls den i positiva termer i den meningen att man faktiskt öppet diskuterar vad som har förevarit, vilket markant skiljer sig från de regeringar i andra länder som är berörda av rendition-resonemangen och rendition-anklagelserna. Jag konstaterar också att vi i det här betänkandet inte är oeniga om utnämningsfrågorna. Jag gör naturligtvis också det konstaterandet att vi nu inte har granskat frågan i dess totala dimension. I så fall hade vi kanske inte blivit eniga. Men jag tar den här enigheten som utgångspunkt för att , som har i uppgift att diskutera utnämningsfrågorna och försöka åstadkomma en större öppenhet i dessa, har en bra grund att arbeta vidare på. Vi får avvakta det resultat som kan komma fram till på den här punkten. Med det här yrkar jag att kammaren lägger till handlingarna. 3 (): Det är ju skolavslutningstider , examenstider, och många elever, även om jag tycker att de är alltför få, lämnar och gymnasieskolan med slutbetyg i handen. Också för regeringen är det att utfärda slutbetyg. är det också för regeringen examensdags. Det är ju en hel mandatperiod som har gått sedan den nuvarande regeringen tillträdde. Den fråga som vi rimligen bör ställa oss är vilket konstitutionellt slutbetyg vi ska ge den regering som sitter. har ett antal olika statsråd stått inför skranket i , ofta just i den här salen för övrigt, och flera har fått mer eller mindre skarp kritik. Jag tänker faktiskt göra ett litet axplock från . har fått kritik för sin hantering av flodvågskatastrofen. har också fått kritik för sitt och regeringens utövande av utnämningsmakten och för hur regeringen har handlagt utvisningen av egyptierna. fick redan första riksdagsåret kritik av utskottet för hur han hade hanterat beslut om de så kallade 3:12-reglerna, pomperipossaeffekten för småföretagare. har fått kritik av och för att hon inte har verkställt av fattade beslut. har av ett enigt konstitutionsutskott fått kritik för det så kallade där ett antal medieprofiler hängdes ut bland annat i . har fått kritik för sin hantering av flodvågskatastrofen. Detsamma gäller som också får kritik för flodvågskatastrofen. och får också kritik för sin hantering av flodvågskatastrofen. har kritiserats för hur regeringen har styrt . Detsamma gäller , som också tillsammans med näringsminister har fått kritiska synpunkter när det gäller utnämningspolitiken vid högskole- och universitetsstyrelser. I årets granskning läggs ytterligare kritikpunkter till de kritikpunkter som har kommit under de här fyra åren. Jag tycker att den kritik som förs fram mot är den som är allvarligast. Det handlar naturligtvis om sakförhållanden men också om hur försvarsministern uppträdde när hon befann sig vid utfrågningen i . Där var hon antingen okunnig om de förhållanden som borde ha varit allmänt kända också för Försvarsdepartementet eller vilseledde utskottet när hon frågades ut. Hon gav oriktiga uppgifter i utskottet antingen av okunnighet, eller så vilseledde hon utskottet. Jag låter andra ta ställning på den punkten. Vi får konstatera att under loppet av en rätt så , under bara, har fått kritik av utskottet på två punkter, både för hanteringen av flodvågskatastrofen och för hanteringen av ärendet Snowflake. Det är klart att försvarsministerns ställning är kraftigt undergrävd av den kritik som utskottet har gett. Om vi blickar tillbaka och ser på regeringens konstitutionella hantverk tycker jag att man kan urskilja tre huvudtendenser. Den första handlar om missbruket av utnämningsmakten. har tagit upp och granskat frågan. Det har kommit rapporter utanför om hur det ser ut när det gäller utnämningspolitikens utövande. Rapport efter rapport, både utanför och vid den granskning som har gjort, har visat att det finns en överrepresentation av socialdemokrater på ledande positioner i den svenska statsförvaltningen. Alla chefer är naturligtvis inte socialdemokrater, men av dem som har en partipolitisk bakgrund är en förkrossande majoritet socialdemokrater. Det är särskilt så inom de områden där det finns särskilt tunga myndigheter. På exempelvis och är det socialdemokrater som styr. Frågan är: Är det här förenligt med de krav på sakliga grunder, förtjänst och skicklighet som finns angivna i regeringsformen? Om man tror att det enbart är socialdemokrater som är kompetenta att leda statliga myndigheter och att sitta i statliga bolagsstyrelser eller universitetsstyrelser är det rimligt att tänka sig att det är förenligt med den svenska grundlagen. Men om man har en annan uppfattning att kompetensen att sitta i styrelser och leda statliga verk ska vara jämnt spritt över befolkningen, oavsett vilken partipolitisk bakgrund folk har är det naturligtvis ett problem med den kraftiga överrepresentation som finns. Det här är tecken på svågerpolitik, vänskapskorruption och kompisutnämningar som tyvärr har blivit allt vanligare i den svenska utnämningspolitiken. Det är också i ljuset av de farliga förbindelser som utvecklats som vi ska se mottagande av hedersdoktoratet vid . Det handlar om tjänster och gentjänster. Det fanns ett antal socialdemokrater vid som satt i styrelsen, och rektorn har en socialdemokratisk bakgrund. Det handlar om tjänster och gentjänster. har riktat kritik mot detta . har statsministern alldeles på slutet, vilket välkomnas av ett enigt utskott, sagt att han kan tänka sig öppningar i utnämningspolitiken. Det är förstås bra, även om det naturligtvis inte är tillräckligt. Vi ska också komma ihåg när det gäller utnämningspolitiken att mycket talar för att den svenska utnämningspolitiken kan strida mot FN:s konvention mot korruption, artikel 7, där det talas om att det ska finnas öppenhet och insyn i utnämningsförfarandet. Jag tycker att det är rätt problematiskt och närmast pinsamt att vi inte ens är närheten av att kunna skriva på den konventionen mot korruption. Den andra tendens som jag tycker att man kan urskilja handlar om regeringens nonchalans och arrogans mot . ligger 151 ärenden i där regeringen inte har verkställt beslut. har vi haft flera rätt stora och viktiga frågor där regeringen inte har verkställt det har fattat beslut om. Det handlar bland annat om den så kallade pomperipossafrågan. Det dröjde, och den förhalades även om den verkställdes till slut. Det handlar om den socialförsäkringsutredning där tydligt och klart sade att man ville ha en parlamentarisk utredning men där regeringen ändå valde att tillsätta en ensamutredning. Den tredje tendensen handlar om hur regeringen oroväckande, tycker jag, har naggat yttrande- och tryckfriheten i kanten. Det handlar bland annat om det så kallade där ett enigt utskott gav framför allt socialminister kritik. Vad blir då slutbetyget över regeringens konstitutionella hantverk ? Jag kan inte se annat än att regeringen ändå måste få ett underbetyg, Icke godkänd. , närmare bestämt , är det val. handlar förstås delvis om att man ska blicka framåt. Man ska titta på vilka visioner och idéer och ståndpunkter i sak som olika partier har. Man väljer för framtiden. Men det handlar också om att titta bakåt och utkräva ansvar för det som har varit, att fundera på om regeringen har skött sig i olika sakpolitiska frågor, om man tycker att regeringen har skött sig konstitutionellt med att ha efterlevt de bestämmelser som gäller. Jag uppmanar alla väljare och medborgare att inte bara blicka framåt utan också titta bakåt. Tycker man att regeringen har skött sig i olika sakfrågor? Hur tycker man att regeringen har skött sig i de konstitutionella aspekterna? Ta chansen att utkräva det ansvaret . 4 () replik: Jag uppmanar naturligtvis väljarna att rösta på de politiker som de har förtroende för. Men bortsett från det kan man konstatera att i vanlig ordning är mest intresserad av det som skiljer, inte av det som förenar, i konstitutionell synpunkt. Han betonar kraftigt varje yttrande om kritik. Dessutom vill jag gärna säga att beträffande hatten, hedersdoktoratet vid , är ensamt om den konstitutionella aspekten i den frågan. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Han säger att Socialdemokraterna är kraftigt överrepresenterade i utnämningarna och har en överrepresentation bland chefer i den statliga förvaltningen. har ägnat mycken tanke och tid åt de här utnämningarna. Vilken andel av statliga chefer ska Socialdemokraterna ha för att inte vara överrepresenterade? Vilken andel av de statliga chefsbefattningarna ska Socialdemokraterna ha? Det måste , som ju deltar i den grupp på allianssidan som har ägnat sig åt utnämningsfrågorna, kunna svara på. Vilken andel har ni tänkt att Socialdemokraterna ska ha, och vilken andel ska ha bland de statliga cheferna? 5 () replik: Det är precis det som vi vill komma ifrån. verkar den rådande principen i utnämningspolitiken vara att Socialdemokraterna ska ha högsta möjliga andel. Min poäng är att vi ska komma bort från tanken att statliga chefer ska utnämnas utifrån något slags kvotsystem. Det ska vara förtjänst och skicklighet som avgör när statliga chefer utnämns. Frågan är: Hur ska vi kunna utvärdera den utnämningspolitik som finns? Ett sätt hade varit, om det hade funnits dokumentation och öppenhet, att exempelvis i granska varje enskild tillsättning för att se om det hade gått rätt till. Det hade varit det allra bästa sättet. finns inte den möjligheten därför att det mesta är hemligt. Det finns ingen dokumentation. Då har vi att utgå ifrån: Hur ser den totala bilden ut? Ja, den totala bilden ser ut så att bland de riktigt tunga posterna är det en förkrossande övervikt av socialdemokrater. Vad ska man dra för slutsats av den statistik och de hårda fakta som finns? Ja, den slutsats jag kan dra är att det inte är rimligt att socialdemokrater är så förkrossande mer kompetenta att vara statliga chefer eller sitta i statliga bolagsstyrelser eller universitetsstyrelser. Det kan inte vara rimligt, givet att vi ställer kravet på förtjänst och skicklighet. Vi vill komma bort från tänkandet att vi ska ha olika andelar och kvoter. Vi vill slå vakt om den svenska förvaltningsmodellen och tanken om att det ska vara sakliga grunder som avgör. Bevisbördan ligger inte på mig. Det ligger på och den socialdemokratiska regeringen att stå upp för den förvaltningsmodell som ni säger att ni vill värna. Vi ska senare ha en debatt om hedersdoktoratet, och får då chans att återkomma till den frågan. Men det är naturligtvis alltid bättre att vara fler som står bakom en ståndpunkt än att vara färre. Men jag tycker att vi har en stark ståndpunkt i sak. Det är djupt problematiskt att vi har ett sådant osunt förhållande mellan en del av den svenska statsförvaltningen, som ändå universiteten utgör, och den styrande exekutiva makten. Det är djupt problematiskt att det har gått till på det sätt som det har gjort i detta fall. 6 () replik: Det är som använder begreppet överrepresentation. Det leder tanken till andelar av statsförvaltningens chefer från olika partier och annat. Socialdemokraterna har aldrig stått för den uppfattningen att det ska fördelas efter något slags partiproportionalitet, utan det är som talar om överrepresentation. Och det leder tanken till att den grupp som tillhör på allianssidan har ett andelssystem för att fördela dessa poster. Det är ju helt i strid med grundlagen. Socialdemokraterna står för uppfattningen att chefer ska utnämnas utan andra hänsyn än förtjänst och skicklighet. Utskottets majoritet har aldrig accepterat den linje som driver i dessa frågor. Sedan är det med någon rösts övervikt som har ställt sig på sida. Och det finns anledning att påpeka att ibland är väldigt noga med att tala om att det är ett enigt utskott. Men när han själv befinner sig i minoritet eller i knapp majoritet så är det inte lika viktigt att betona hur många som står bakom de olika ståndpunkterna. Men det är och kanske framför allt som driver frågan om överrepresentation och att det skulle finnas något slags andelssystem för de statliga befattningarna. Det är, som sagt, helt i strid med grundlagen. Vi som arbetar i har ingen tanke på att ändra grundlagen i dessa avseenden, utan här är det fråga om att hitta möjligheter till ökad öppenhet i denna hantering. Det är uppdrag. Det får jag diskutera med bland andra och andra som företräder i den utredningen. 7 () replik: I praktiken har Socialdemokraterna förvandlat de fraser som står i regeringsformen, och som jag tror att de flesta av oss instinktivt ändå ansluter oss till, till någonting annat än det som står i regeringsformen. Det är ju det som är det grundläggande problemet.