prot · GT09140 · 2006-06-13 00:00:00 — I vårt grannland utdelas 20 000 gesällbrev , i ungefär 800. Även efter gymnasieskolan är det viktigt med ordentliga yrkesutbildningar. Högskolan har byggts ut trots akademikerarbetslöshet, men en yrkeshögskola har vi inte fått , trots att det finns ett väldigt stort behov av det. Vi kan se den kvalificerade yrkesutbildningen, som vi från sida skulle vilja bygga ut, som ett bra första steg för en riktig yrkeshögskola. Det är helt enkelt dags att uppvärdera praktiskt arbete. Därför föreslog tillsammans med partierna i att en ny gymnasieexamen ska innehålla tre inriktningar: en studieförberedande som ger högskolebehörighet, en yrkesförberedande som ger en yrkesexamen, en lärlingsutbildning som leder till lärlingsexamen med gesällbrev. Det är dags att satsa på yrkesutbildningar som ger gedigna yrkeskunskaper. Ingen ska behöva lämna gymnasiet utan en bra utbildning. 23 () replik: Det är glädjande att slår ett slag för yrkesutbildning. Det tycker jag som socialdemokrat också är viktigt, och därför satsar vi på den typen av utbildning. Men vi ger inte avkall på att man ska behöva lära sig att räkna och skriva eller engelska även om man ska bli möbelsnickare. I dagens samhälle, med den globala konkurrens som vi har, behöver alla kunna de kärnämnen som vi har satt upp för skolan. Därför är det viktigt att man också anpassar undervisningen så att alla tar till sig, lär sig och lever upp till de mål för skolan som vi har. Där finns det säkert mycket att göra. Då skulle jag vilja fråga : Tror att skolan kommer att bli bättre när ni vill ta bort ungefär var femte skattekrona? Tror verkligen att det kommer att gynna utvecklingen av vår gemensamma skola? 24 () replik: Det viktigaste är naturligtvis att alla elever i gymnasieskolan får en bra utbildning. Alla ska naturligtvis inte bara lära sig att läsa och skriva utan också lära sig litteratur och historia, lära sig samhällskunskap och engelska. Men vi ska inte ha samma kurser i de olika gymnasieämnena. På till exempel fordonsprogrammet här i har mer hälften av programmets elever godkänd på mattens nationella prov. Talar man med elever på fordonsprogrammet så säger de: Jag vill gärna läsa böcker och svenska men inte lika mycket litteraturhistoria som den som går på studieförberedande program. En tredjedel av kurserna i gymnasieskolan är gemensamma oavsett vilken inriktning man har. Det tycker vi är fel. Hur länge ska Socialdemokraterna fortsätta att försöka lösa det här med samma recept som har lett till en ökad utslagning? Kom ihåg, , att så här många har aldrig lämnat gymnasieskolan utan godkända betyg. 25 () replik: Samma recept, säger . Det verkar som att ni i alliansen är mycket inriktade mot den sektorn. Vi vill satsa på en skola som ska vara bäst för alla naturligtvis. Men svarade inte på min fråga: Hur ska er skola kunna bli bättre när ni kommer att ta bort var femte skattekrona? Det kommer ju att betyda att ni får skära ned väldigt mycket också på undervisningen. Är det marknadskrafterna som ska lösa det? 26 () replik: SCB tog fram siffror för ganska sedan. var det barn till lågutbildade föräldrar som misslyckades med att nå behörighet till gymnasieskolan. , , är det barn till lågutbildade föräldrar som misslyckas med att nå målen på gymnasieskolan. Socialdemokraternas politik har misslyckats med att skapa en klassresa för barnen. Myterna om de hastiga skattesänkningarna hinner vi inte gå in på , men vi har visat att de är väldigt fel. Vi föreslår inga besparingar för skolan. 27 (): Utanför är det sommar, värme och sol, äntligen. Och många skolbarn som lämnade skolan eller som gör det ser naturligtvis fram emot ett ljuvligt och härligt sommarlov med en riktigt svensk sommar. För alla som lämnar skolan är dock inte framtiden riktigt så ljus, även om åtminstone de som lämnade gymnasiet och paraderade förbi mitt fönster därhemma sjöng den ljusnande framtid är vår. Verkligheten är att den framtiden inte är så ljus som den borde vara för alla. Ungdomsarbetslösheten ökar, hemma i mitt län till och med . Människor lämnas utanför. Unga människor får inte chansen att ens komma in och vara med i samhällsgemenskapen utan hänvisas till passivitet. Det är lätt att tappa framtidstron. berättar många arbetsgivare om raka motsatsen, det som borde vara raka motsatsen, att ett av deras största problem och kanske en av de främsta anledningarna till att de inte anställer är att de som finns att anställa inte har rätt kunskaper, de kunskaper som man efterfrågar. Efterfrågan ökar på rätt sorts yrkesutbildad arbetskraft. Med fler som hade en gedigen, rejäl yrkesutbildning skulle också fler få riktiga jobb, fler få chansen att vara med. Varför är det då inte så? Ja, jag är övertygad, fru talman, om att det beror på det stelbenta skolsystem som vi har i vårt land, där barn ska stöpas likt tennsoldater i en och samma form och inte får chansen att bli sedda och bekräftade som de är, inte får chansen att få de kunskaper och färdigheter som de behöver. Det är därför vi kristdemokrater vill slå ett slag för utbildning, yrkesutbildning. Det är därför vi vill se en modern lärlingsutbildning i gymnasieskolan, en modern lärlingsutbildning som inte bara är den halvmesyr som är på väg. Det är därför vi vill införa, enligt en finländsk modell, en yrkeshögskola som uppvärderar yrkeskunskapen och ger människor de kunskaper de behöver för ett gott liv som arbetstagare och entreprenörer. Det är därför vi vill se mer av flexibilitet i utbildningen, så att alla inte bara ska med utan också, fru talman, får vara med. 28 () replik: Jag instämmer med tidigare talare om att vi behöver en uppvärdering av handens kunskaper och att vi behöver fler ungdomar som utbildar sig för handens yrken. Jag har en fråga till , som jag antar känner till studievägledningens betydelse när ungdomar ska välja utbildningsväg. Hur ska man kunna få studievägledare att inspirera dagens ungdomar att söka sig till program som utbildar för hantverksyrken? Jag har ett exempel från . Det var en ung man som kom till studievägledaren och sade: Jag vill utbilda mig till billackerare. Men han fick då svaret: Med de betygen tycker jag att du borde gå samhällsprogrammet. 29 () replik: Det är en oerhört angelägen fråga som tar upp, och jag delar till fullo hans positiva inställning till betydelsen av en väl fungerande studie- och yrkesvägledning. Det hade vi också i ännu högre grad kunnat ha i vårt land ifall vi hade fått den nya skollag som det har pratats om . har i det sammanhanget drivit frågan om att tydliggöra betydelsen av en fungerande studie- och yrkesvägledning. Tyvärr är det så att den skollagen har dragits i en långbänk jag höll på att säga näst intill utan motsvarighet i det socialdemokratiska . Det har ju faktiskt inte kommit någon sådan skollag, trots att det fanns ett i många stycken bra utredningsförslag , i början av mandatperioden. Hade vi fått den nya skollagen hade vi också haft chans att uppvärdera studie- och yrkesvägledningen, vilket vi är väldigt positiva till. Men, fru talman, jag är naturligtvis hoppfull om att och jag tillsammans efter valet ska få chansen att rätta till detta misslyckande. 30 () replik: Om vi nu tänker oss att ungdomar ska kunna utbilda sig för framtida yrken inom hantverk och liknande sysselsättningar är det viktigt att man får ett bättre samarbete mellan skolan och företagen. Jag undrar om har några tankar på hur detta samarbete skulle kunna utvecklas ytterligare. 31 () replik: Samverkan mellan företag och skola är naturligtvis en av nycklarna till att få en väl fungerande ingång i yrkeslivet men också till att väcka ett intresse för entreprenörskap hos unga människor. fokuserar vi för mycket på arbetstagartanken. Vi behöver också ge chansen för flera unga att komma ut i arbetslivet, möta småföretagare och upptäcka: Wow, jag kan faktiskt få chansen att förverkliga mina inneboende livsdrömmar också som entreprenör. Då är det oerhört viktigt att skapa sådana mötesplatser. Därför är ett nytt lärlingsprogram, som vi kristdemokrater tillsammans med våra vänner i alliansen driver, ett mycket viktigt steg i den riktningen, så att alla får chansen att vara med. Demokrati och ungt val 32 (): Jag har begärt ordet för att ställa frågor. Det har via en undersökning kommit fram att väldigt många unga människor i skulle rösta på ett främlingsfientligt parti. En storm har blossat upp kring den så kallade fildelningen. Musik och filmer visar sig vara viktigare än arbetslöshet eller stora brister i skolan. Jag tycker att vi allihop bör gå hem och ställa oss frågan: Vad har vi gjort för fel? Jag har några förslag men inget säkert heltäckande svar. Ett förslag är språket. Vi talar så ofta med tomma ord, mina vänner. Vi upprepar slagord. Vi låtsas att verkligheten inte finns. Det är klart att ingen ung människa vill lyssna på det där. När går ut och säger att arbetslösheten inte är ett stort problem, då förstår jag att folk vänder ryggen till en sådan politik. Språket är säkert ett mycket stort problem för oss. Vi måste lära oss att tala vardagsspråk, och vi måste lära oss att tala om verkligheten, fakta, och inte upprepa våra gamla tråkiga, tomma slagord. Slöseriet: Alla vet att den svenska skolan är den dyraste i hela världen, och alla vet också att denna skola ger mycket dåliga resultat. Självfixeringen: Vi tänker så mycket på våra partier, var och en av oss. Men vi glömmer dialogen med väljarna. Då går vi som ekorrar i ett hjul. Vi har en myt om det starka samhället som skapar en känsla av att allt lugnar sig och löser sig av sig självt. Och om man inte får arbete får man i alla fall bidrag. Vad är detta för slags trygghet som vi erbjuder de unga? Vi erbjuder dem utanförskap och passivitet. Och sedan har vi den smutsiga politiska debatten. Jag ska ta ett exempel, för jag har bara några sekunders talartid kvar. Det är det berömda hyrestaket. Det är inte sant att vi vill plocka bort hyrestaket. Det är inte sant. Men så låter det i de politiska motståndarnas propaganda. När sanningen inte respekteras kan vi inte vänta oss att de unga lyssnar på oss. 33 ESCH (kd) replik: nämnde språket här, och jag tror att det är alldeles riktigt. Hon snuddade också vid främlingsfientliga partier. Jag tror kanske att det är det som det ligger närmast till hands att försöka rätta till, vår attityd till sådana partier, före valet. Språket tar tid. Det är ju inte bara främlingsfientliga partier som vi ställer oss väldigt tveksamma till. Det finns partier som inte tillhör de etablerade men som möter ett stort intresse ute bland medborgarna just för att de är nya. De är inte särskilt extrema, men de har inte en chans att få komma in i den politiska debatten före valet. Jag tror att det är det som är så farligt. Det gör människor frustrerade. 34 () replik: Jag tror att vi borde vara väldigt försiktiga med alla förenklade politiska lösningar som kommer från alla möjliga håll. Jag har försökt skriva en längre text om vad det är som förför unga människor när det gäller totalitär politik. Det gäller faktiskt en förförelse. I den häxsoppa som bär fram totalitära tendenser tror jag att de förenklade politiska påståendena är en av de giftigaste ingredienserna. Det måste vi jobba ordentligt emot. 35 ESCH (kd) replik: Jag håller helt med, men jag tror inte att man jobbar emot effektivt genom att låtsas att de inte finns. Sedan handlar det ju inte bara om extrema partier. Det handlar, skulle jag vilja säga, om partier som har en annan uppfattning i många frågor. Låt mig bara nämna Junilistan. Det kan väl inte vara något extremt parti? Var kommer de till exempel in i den politiska debatten? Det finns liknande partier, Sjukvårdspartiet och annat. De kommer inte med i debatten, och de är absolut inte extrema. 36 () replik: Jag tror att en av de viktigaste sidorna i den här svåra diskussionen om riktig dialog, riktig kommunikation med väljarna, också har att göra en del politiska äventyrare. När en situation inte är så säker, så klar, så tydlig, försöker vissa grupper och vissa individer väldigt fort känna en bra plats. En annan sak är politiken som bygger på hat och våld. Och det måste vi bekämpa. 37 (): slutförde det statliga bolaget ett förvärv av ett privat bolag som heter . Den totala köpeskillingen uppgick till , vilket får betraktas som ett ganska högt belopp eftersom hade visat upp en vinst på som bäst. Ekonomer vet att det där gör ett PE-tal på hundra, och det är väldigt högt värderat. Det är inte bara det att Posten går ut och förvärvar privata bolag. Det här bolaget förvärvas också med en premie. Man bjöd mer än vad marknaden tyckte att företaget var värt. Om man räknar om detta i kronor och ören betyder det att var ett övervärde. Av detta tillföll huvudägaren, en privat familj som heter Parkander. Ja, säger man från Postens sida, så gör man på marknaden. Och så gör man också på marknaden. Men Posten är inte ett vanligt bolag. Posten är ett statligt bolag. Posten ägs av det svenska folket. Posten har också ett public service-uppdrag genom att förse svenskarna med post- och kassaservice. Postens ledning har , genom sitt förvärv av , bestämt sig för att man ska ändra inriktning på Posten. Man ska nu satsa internationellt. Det är alltså en internationell expansion som står för dörren. Det är ett stort belopp, och det är en väsentlig förändring av verksamhetsinriktningen. Men hur många i var inkopplade i detta ärende? Förekom det över huvud taget någon diskussion om detta i ? Svaret är nej, för Posten bedrivs som ett aktiebolag. Den insyn som sker i de statliga aktiebolagen sker endast genom ägarförvaltningen, som finns i . Då undrar jag förstås: Är detta en ordning som vi tycker är bra? Om vi räknar ut det sammanlagda värdet på statliga bolag skulle det mellan tummen och pekfingret uppgå till , av bnp. Detta är en tillgångsmassa. Detta är en verksamhet som sker utan att de egentliga ägarna har möjlighet till insyn och kontroll i verksamheten. Från regeringens sida slår man bara ifrån sig och säger: Ja, men de levererar vinster. Visst kan man säga att de levererar vinster. Men det är inte det som är poängen med den statliga verksamheten, att man ska leverera vinster, utan ägaren har ett rättmätigt krav på insyn och kontroll över det som händer. Från alliansens sida har vi ofta kritiserats för att vi vill sälja ut statliga bolag, och vi vill också sälja ut statliga bolag. Vi har en lista på vilka vi vill sälja ut. Från regeringens sida menar man att detta är ett förfärligt tänkande. Men vad vill regeringen? Tycker man att det är en bra ordning att det som händer i de statliga bolagen skyddas av aktiebolagslagen, som går före den offentligrättsliga lagen? Tycker man att det är en bättre ordning än att man överlåter en del av de statliga bolagen till den privata marknaden så att de får skötas enligt de principer som gäller där? Det som finns kvar ska också, mina vänner, vara skött och lett i en sådan form att ägaren har insyn och kontroll över verksamheten. 38 (): Jag skulle gärna vilja börja med en bild. Jag älskar praktpetunior, och det är sommar . Men för att de ska blomma riktigt bra behöver de rätt plats. är det examenstider och många ungdomar lämnar gymnasiet, precis som nämnts tidigare. Regeringen har satt som mål att ska gå vidare till akademisk universitetsutbildning och högskoleutbildning, men det finns inget självklart mål för övriga . Ändå förväntar vi oss att de ska blomma! För att använda den bilden igen: av våra ungdomar har ingen självklar känsla för vart de ska gå vidare, och de behövs. I mitt län, , har nu fått importera arbetskraft till verkstadsindustrin, för det finns inte att tillgå. Jo, det finns, men då, fru talman, har de varit tvungna att genomgå en uppdragsutbildning när de först har varit i register. På det här sättet handskas vi med unga människor, unga petunieplantor som ska blomma i ett bra och välskött samhälle. Vi kristdemokrater anser att alla ungdomar är lika mycket värda och har möjligheten att blomma utifrån sina förmågor. Därför vill vi ha en yrkeshögskola. Jag måste så här i slutet av en mandatperiod få ställa den fråga som jag har funderat . Hur kan en socialdemokratisk regering med stöd från och framhärda i att förneka handens kunskap så till den grad att man låter ungdomar gå arbetslösa för att de ska få en plats och förkovra sig inom det område som de har läggning och utbildning för? Hur kan det så kallade , som en gång stod upp för arbetets värde, förneka det praktiska arbetets värde och inte se den kunskapen som lika viktig som den teoretiska kunskapen? Det är en fråga som jag har ställt mig, och jag vill ställa den här i kammaren. I som vi efterfrågar tekniskt kunnande och mer intresse för naturvetenskap och teknik förvägrar vi dem som har intresse för teknik och praktisk förmåga att förkovra sig. Det kommer jag att efterlysa framöver ända tills vi får ett svar. måste vi väl ändå få det så kallade att acceptera arbetets värde för våra ungdomar. 39 TREDJE VICE TALMANNEN: Detta får avsluta debattimmen. Den har pågått nästan exakt . Jag tackar alla deltagande ledamöter. 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:FiU20, FiU21, FiU26, FiU19, FiU24, FiU27 och FiU30 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU26 betänkande 2005/06:AU12 betänkande 2005/06:JuU42 5 § Förnybar el med gröna certifikat och Miljövänlig el med vindkraft Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU17 Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:100 delvis, prop. 2005/06:154) och näringsutskottets betänkande 2005/06:NU21 Miljövänlig el med vindkraft (prop. 2005/06:143). 40 (): Jag undrar om någon i detta land är nöjd med regeringens politik på elmarknadsområdet. Det skulle väl i så fall vara ägarna och ledningen till eljättarna , Fortum och Eon som kan glädja sig åt rekordvinster. Dessa är nu inte främst ett resultat av deras egna ansträngningar utan av den förda politiken. Avregleringen, införandet av utsläppsrätterna och elcertifikaten har skickat upp elpriserna i det blå. Detta har särskilt gynnat de elproducenter som inte släpper ut koldioxid, bland annat statliga . En kombination av politisk klåfingrighet, överdrivna miljöambitioner och inhemsk politisk kohandel har lett till att elmarknaden har blivit ett gungfly ett för kunderna dyrt sådant. Frågan är om inte de gröna elcertifikaten är det bästa exemplet på detta politiska virrvarr. Låt mig först som sist slå fast att vi moderater inte tycker om elcertifikaten. Vi var emot dem när de infördes och vi vill ta bort dem. Vi är nu beredda att låta detta ske i ordnade former så att de som gått in i systemet med nuvarande regler inte ska behöva drabbas på ett orimligt sätt av att spelreglerna ändras i halvtid. Vi är emot de gröna elcertifikaten av flera skäl. De innebär en maktöverföring till politikerna. Detta ogillar vi. Politiker är inte bättre, snarare sämre, än marknadens alla aktörer på att bestämma vad som ska produceras och konsumeras och hur. Därför vill vi inte i onödan överlåta makt till det politiska samhället vare sig på den ekonomiska marknadens eller det civila samhällets bekostnad. Till skillnad från de partier som utgör regeringsunderlaget tror vi att sådant bara leder till suboptimeringar och onödig styrning. Politik vägleds mer av vad som är politiskt möjligt än av vad som är samhälleligt önskvärt. Under regeringen tid har vi sett många exempel på att så är fallet. Vi menar från moderat håll att de gröna elcertifikaten flyttade fram räckvidden för det politiska beslutsfattandet på ett olyckligt sätt. Det har lett till ökat krångel och ökat politiskt godtycke. Men ska då inte politikerna gå före och ta det miljöpolitiska ansvaret och lägga ut kraftfulla styrmedel så att de miljöpolitiska kan målen uppnås? Jo, vi inser också från moderat håll att marknadernas krafter ibland måste tämjas. Men detta kan ske på olika sätt och med olika medel. De gröna elcertifikaten är en för långtgående styrning. De innebär att man ger politiker och myndigheter rätten att bestämma vilket slags elproduktion som ska ges stöd och vilken som inte ska ges stöd. Småskalig vattenkraft nej. Man kan undra på vilka grunder en sådan klassificering har skett. De gröna elcertifikatens största förtjänst, fru talman, är att utan dem hade vi inte sett så många propellrar i det blå. Å andra sidan hade elpriset varit lägre, något som jag tror att de flesta uppskattar mer än vindkraftens eventuella arkitektoniska skönhet. Värt att notera är att träffsäkerheten är svag. Hälften av det stöd som var tänkt att gå till producenter av förnybar el hamnar någonstans hos mellanhänderna. Det är också viktigt att påpeka att utvecklingen bitvis har gått förbi elcertifikaten, eller mer korrekt uttryckt det som hänt har gjort elcertifikaten mindre angelägna. Det är också ett resultat av konkret och explicit politiskt beslutsfattande. Jag tänker på utsläppsrätterna. De infördes för att begränsa utsläppen av koldioxid och därigenom försöka minska växthuseffekten. Produktion av miljöfarlig el skulle belastas med särskilda kostnader utsläppsrätter medan el som inte är av den beskaffenheten skulle slippa den kostnaden. Tanken var att man den vägen skulle uppmuntra produktionen av ny miljövänlig el. Förmodligen kommer detta att inträffa . Det är oklart när. Det tar tid, och för att så ska ske krävs att en rad restriktioner som rör utbyggnaden av till exempel storskalig vattenkraft och kärnkraft måste avvecklas innan vi får en storskalig utbyggnad av förnybar el. Till dess får vi nöja oss med de höjda elpriserna. Värt att notera är att det som ska betraktas som förnybar el borde gynnas av utsläppsrätterna de belastas inte av utsläppsrätter och av elcertifikaten. Det är med andra ord dubbelt stöd både hängslen och livrem. Från moderat håll tycker vi att denna dubbla subvention är att gå lite väl långt. Det finns risk att det låser fast elproduktionen i en struktur som inte skulle klara sig utan detta dubbla stöd. Vi är av den uppfattningen att det hade räckt med utsläppsrätterna som en stimulans att uppmana ny produktion av förnybar el. Med detta sagt skulle vi kunna yrka avslag på hela propositionen. Vi har dock valt att inte göra så. Givet att man ska ha det här systemet, som vi alltså i grunden ogillar, är trots allt de förslag som regeringen har kommit med bättre än det nuvarande systemet. Regeringens förslag som det kommer fram i propositionen ökar långsiktigheten. Det är bra. Energiinvesteringar är långsiktiga till sin natur. Vi tycker också att det är bra att man från regeringens sida har övergivit klassificeringen enligt vilken vissa företag ska undantas från kvotplikten. användes enbart branschtillhörighet som instrument. vill man luckra upp det en smula. Vi tycker däremot att regeringens förslag inte är tillräckligt bra. Det är för trubbigt och godtyckligt. Vi vill uppmana regeringen att återkomma till med ett bättre genomarbetat förslag. Det finns också inslag i propositionen som vi ogillar skarpt. Det handlar om att regeringen är mer ambitiös i sin målsättning än har varit. Regeringen har som mål att det 2006 ska vara som består av förnybar el. Vi tycker att mål verkar vara en rimlig och realistisk målsättning. Man ska i varje fall inte lägga ribban högre än så. Vidare är vi kritiska till regeringens förslag om att kostnaden för elcertifikat inte ska synas direkt på elräkningen. Det är liksom ett sätt att smygvägen införa olika typer av stöd utan att skattebetalarna och konsumenterna ser vad de här stöden och den här politiken kostar. Just genom att synliggöra detta känner konsumenterna att det var värt politiken eller att det inte var värt de här åtgärderna. Jag gissar att de flesta skulle tycka som vi, det vill säga att det inte är värt elcertifikaten. Vi är förstås också väldigt kritiska till att den småskaliga vattenkraften ska behandlas så njuggt, så snålt. Vi kan inte förstå varför inte småskalig vattenkraft ska betraktas på samma sätt som elkraftverken. Elproducenterna har fått ta emot mycket kritik främst för de höga elpriserna.