prot · GU0939 · 2006-12-13 00:00:00 — Jag ville egentligen bara lyfta upp därför att du tog upp dem själv, som ett exempel på att det faktiskt inte är vara eller inte vara eller hur mycket eller lite vi satsar på som avgör huruvida vi får 1 ½ miljon människor i arbete eller inte. Det handlar ju om bredare grepp och reformer av arbetsmarknaden. Nummer ett är ju att man erkänner problemen. , du har ännu inte pratat någonting om alla de människor, 1 ½ miljon människor, som befinner sig i utanförskap. Var är verklighetsbeskrivningen? Det handlar bara om teknikaliteter. Det var det jag ville belysa. Det handlar bara om de små frågorna och de små myndigheterna, som , eller om anställningsstödet som har väldigt liten omfattning, som har gett väldigt lite resultat och som kostade väldigt lite att avveckla. Det var en väldigt liten del i finansieringen av nystartsjobben. Det är det jag klagar på: visionslösheten, att ni inte ser de stora problemen och inte kommer med de stora lösningarna och de stora reformförslagen. Det är där skon klämmer. Det ska bli spännande att se hur ditt parti och speciellt Socialdemokraterna väljer att tackla det om man kan inse att man faktiskt har slarvat på den här punkten och förpassat människor i ett långvarigt utanförskap. 157 (): I det här betänkandet och det som diskuteras när det gäller nystartsjobb så är det väl inte nystartsjobbsproblematiken som är det problem som jag skulle vilja peka på. Det intressanta i det här är att det som sker är en kraftig neddragning på en rad olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Från 165 000 platser vill regeringen dra ned antalet till 90 000 platser, och det ska ske som ett snitt . Det här har fått till följd, som säkert de flesta uppmärksamma har sett, att avbryts pågående åtgärder, praktiker och utbildningar. Människor som har blivit lovade att komma in på det här har fått besked att det inte blir någonting av eftersom man inte har resurser i längre utan måste leva upp till den ram man har. Dessa människor blir förpassade till öppen arbetslöshet i stället för att ingå i en åtgärd där man utbildar sig och skaffar högre kompetens för att faktiskt kunna ta de jobb som i ganska stark ström kommer ut i samhället. Det är ju där problemet ligger. Då kommer svaret på det här. Nystartsjobb är det som ska lösa och ersätta det här. Det finns en väldig skillnad här. Arbetsmarknadsministern sade själv när man pekade på det här: Vi ska inte låsa in människor i åtgärder nu när jobben kommer. Men hallå: Problemet har väl inte varit att en massa människor har gått i olika former av Amsåtgärder eller utbildningar och att en massa arbeten på så sätt inte har blivit gjorda ute i samhället. Problemet är väl det, när man tittar på det, att det har funnits för få arbeten för dem att söka. Det är där problematiken har funnits. Det blir ju knappast flera arbetstillfällen om man tar bort praktikplatserna och åtgärderna för de här människorna. Det skapar ju inte flera jobb i samhället. Det har pratats mycket om att man ska se människorna bakom det här. Ja, det är precis det jag har sagt också. I hela a-kassedebatten har vi sagt så här: Vad säger vi åt den som blir utstämplad, inte får en ny period och inte vet vilken försörjning han eller hon ska ha eller till den som får en sänkt ersättning så att han eller hon inte klarar sig på den och inte på det försörjningsstöd man har. Vad säger man då? Det är bättre att ha ett jobb än att ha a-kassa, är det svar som hela regeringen och alliansens olika partier har lämnat. Det är klart att jag ställer upp på det, men så ser ju inte verkligheten ut. Jag tror faktiskt att det är på det sättet att under den långa oppositionstid som nuvarande regeringspartier har befunnit sig i så har man pratat så illa om arbetsmarknadspolitiken och om vad arbetsförmedlingarna gjort att man har blivit fångad i sin egen retorik. Man har trott på den. Och tror man att det är så enkelt med arbetslösheten att sätter man dit ett nystartsjobb och sätter ned det här, ja, då kommer man att lösa problematiken. Det är ju så här: Jag tror att ni underskattar kraften i arbetslösheten. Det handlar inte om människor som hellre går på en a-kassenivå än tar ett jobb. Så fungerar det inte. Det är ju det som sägs : Lägre a-kasseersättning gör att det blir mer jobb. Men vad blir det för mer jobb av det där? Det där strider ju många om. kom med en rapport tidigare där man var mycket tveksam till att det var på det sättet. Det är inte där jobben kommer, om man gör på det sättet. Däremot är det många människor som blir trängda. Och det finns inget svar till de människorna . Ja, det är bättre med ett jobb än med a-kassa jag ställer upp på det men är ni svaret skyldiga: Var kommer de nya jobben till dessa människor? Var får de jobb så att de kan gå från den situation de är i ? Däri tror jag att det ligger en stor underskattning av den problematik som finns i arbetslösheten. Här finns många människor som har haft det svårt, som är kantstötta av livet och som kanske inte har en 100-procentig kompetens av diverse olika slag. Det kan finnas missbruksproblem, och det kan finnas andra bekymmer i den här gruppen också så att det fordras stöd och hjälp att komma ut i samhället. Besök en Samhallsanläggning och titta på de människor som jobbar där! Problemet är inte att de är inlåsta där, utan problemet är att de här jobben inte finns ute på den öppna arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden har hårdnat . Det finns en uppgift som säger att fanns det ungefär i storleksordningen 60 00070 000 som hade plats på den ordinarie arbetsmarknaden som inte platsar där därför att kraven har ökat. Det är den problematiken man ska öppna också. Den löser man inte med en subventionsgrad på . Vi har haft och har åtgärder som ger ända subventionsgrad för att man ska kunna få komma ut, och vissa har svårt att komma ut till och med då därför att det har funnits ett motstånd mot att anställa. Jag kan inte se vad det här skulle ge för någonting. Sedan är det en lek med ord. Man har sagt att vi leker med ord. Före valet och regeringspartiernas valvinst var det inga riktiga jobb om man hade en subventionerad del. Efter valet gör man om det, och så kallar man det här för riktiga jobb, och de ska nu inte räknas i statistiken för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Okej, vi kan väl ansluta oss till det. Vi har ju ett eget förslag på det här. Vi säger till och med att man ska ha en högre subventionsgrad. Man kanske inte behöver vara arbetslös för att man ska kunna komma i fråga. Det kanske är så att man även skulle låta kommunerna använda sig av det här, eftersom det finns behov av det här. Det ger ju en bredare del, om det är lösningen i sig. Men det här är en lek med retoriken kring det som har varit. Helt plötsligt handlar det inte om det. Jag hörde också från talarstolen att plusjobben inte är några riktiga jobb. Subventionerade städtjänster hos dem som har råd är riktiga jobb. Men när någon får ett plusjobb och hjälper någon gammal i äldreomsorgen eller i hemmet, och höjer kompetensen, är det inte ett riktigt jobb. Det handlar tydligen mycket om vad man anser är ett riktigt jobb. Och det handlar tydligen också om vem man hjälper, om det är ett riktigt jobb eller inte. Det är tydligen så alliansen ser på de här frågorna. gäller det pratet om massarbetslösheten. Vi har hört det till leda under valrörelsen. Vi kan tycka att det är för många som är arbetslösa i ja, det är jag den första att ställa upp på. Å andra sidan kan vi se i ett internationellt perspektiv. Då ligger vi tillsammans med de nordiska länderna inte illa till. Vi är inte nöjda vi vill mycket mer. Men man pratar om massarbetslöshet. 1 ½ miljon, 1,8 miljoner, 1,2 miljoner, 600 000 det varierar beroende på vem som debatterar. har vi öppen arbetslöshet i , och det sägs att det är massarbetslöshet . Om det är öppen arbetslöshet med borgerlig regering, är det fortfarande massarbetslöshet? Är det det begreppet som gäller då också från alliansens sida? Det skulle jag vilja ha svar på. I detta anförande instämde , , och (alla s). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet, m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU5 Anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet, m.m. (prop. 2006/07:13). 158 (): Det handlar om skatteutskottets betänkande 2006/07: SkU5. Och i det betänkandet tillstyrker utskottet i allt väsentligt regeringens proposition om anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet med mera. Utskottet anser att de nya 0,8-procentsreglerna gällande förädlingsvärdesmodellen bör följas upp och därefter utvärderas när tillräckliga erfarenheter vunnits, och vi förutsätter att detta sker utan något tillkännagivande av . Ett motionsyrkande angående denna fråga anses tillgodosett med detta. I några delfrågor skattebefrielse för biologiska oljor samt biogas som används för uppvärmning samt den nya 0,8-procentsregeln fanns inget statsstödsgodkännande av vid behandlingen av ärendet i utskottet. Beslut angående skattebefrielsefrågan fattas därför inte nu utan får anstå till dess att ett besked från kommit in. När beskedet kommer in, och om det är positivt, är det utskottets avsikt att utforma lagstiftningen så att de nya reglerna för skattebefrielse ska tillämpas retroaktivt /07. Utskottet föreslår att detta förslag ska få sättas i kraft den dag regeringen bestämmer, det vill säga när ett statsstödsgodkännande föreligger. Jag tror mig dock veta att kommande talare kommer att ge oss nya upplysningar kring 0,8-procentsreglerna. När det gäller skattesatserna i fråga om skatt på energi innehåller regeringens förslag till ny lagstiftning de skattesatser som följer av den allmänna prisutvecklingen och som enligt regeringen ska gälla . Utskottet tillstyrker beloppen men gör en mindre korrigering. Propositionen innehåller ytterligare några detaljfrågor rörande tidsgränsen för ansökan om återbetalning av skatt avseende varor för vilka skatt inte ska betalas i , återkallelse av godkännande som skattebefriad förbrukare samt återbetalning av skatt på el och bränsle som förbrukas i samband med extern värmeproduktion. Utskottet tillstyrker propositionen såvitt avser dessa frågor. I de delar där något statsstödsgodkännande inte är påkallat följer utskottet regeringens förslag att de nya reglerna ska träda i kraft . Dock ska reglerna i fråga om skattefrihet för bränslen i metallurgiska processer tillämpas först . De sammantagna offentligfinansiella effekterna av förslagen beräknas bli små. Den motion som, enligt vad som sagts tidigare, anses tillgodosedd i viss del avstyrks i övriga delar, liksom ytterligare en motion som väckts i ärendet. Utskottets betänkande innehåller två reservationer. Med detta, herr talman, överlämnas betänkandet till för debatt och beslut i ärendet. 159 (): Precis som påtalade finns det vissa delfrågor i det här betänkandet som inte har fått sin lösning. Jag tänkte uppehålla mig lite kring det, för vi har lite krångel just nu med , skulle man kunna säga. Detta är naturligtvis inte bra. Det kommer att innebära att vissa biobränslen kommer att beskattas. Det handlar också om den så kallade 0,8-procentsregeln för den energiintensiva industrin. Det är viktigt, inte minst för vår industri, att vi har klara regler och att man också vet vilka spelregler man ska hålla sig till. Vi har i utskottet fått ett brev från Svebio där man är förgrymmad över att situationen ser ut som den gör och att både biooljor och biogas kommer att beläggas med skatt . har ju också skrivit till utskottet, och vi vet att man, som de ser det, har möjlighet att få anstånd med inbetalningen. Men det krävs ändå att man ska lämna in en deklaration. Och vad detta sammantaget egentligen handlar om är att det blir mycket merarbete. Det blir mycket merarbete för . Det blir mycket merarbete för olika företag. Och det blir faktiskt också väldigt dåligt för miljön när det blir på det här sättet. Vi har ju ytterligare problem med kommissionen. Och det finns andra saker som inte är lösta. Det gäller koldioxidskatten för den handlande sektorn där nu är föremål för ett formellt granskningsförfarande. Det kan vara lite problematiskt för , med den näringslivsstruktur som vi ändå har med energiintensiv industri. Inget besked har i varje fall nått mina öron. Jag vet inte om någon annan regeringsföreträdare här i kammaren har något ytterligare att berätta om detta. Vi får väl se under debattens gång. Men det är nog så problematiskt så länge vi har den här situationen. Och i förlängningen tror jag inte att någon egentligen menar att vi ska använda dubbla styrmedel, alltså att vi ska ha företag och anläggningar som är inlemmade i handelssystemet som vi har en koldioxidbeskattning. Vi får många skrivelser. Vi har fått en skrivelse även från , eftersom vi i utskottet efterfrågade jämförelser med andra länder i när det gäller hur man beskattar företagen. Slutsatsen tycker jag är lite oroväckande. Antingen är man helt befriad från punktskatt, eller också beskattas man på en väldigt låg nivå. Det kan ju vara väldigt negativt för den svenska energiintensiva industrin, som trots allt finns på en konkurrensutsatt marknad. I betänkandet har man till viss del tillgodosett en motion från där vi menar att man måste uppmärksamma hur man använder den så kallade förädlingsvärdesmodellen och se till att den utvärderas så att den energibeskattning som vi nu ska ha inte blir orättvis när man jämför olika energiintensiva företag. Det kan ju finnas sådana som anser sig vara energiintensiva men som ändå inte faller inom ramen och så vidare. Jag tycker att det är bra att man tog till sig detta från majoritetens sida. kanske det var lite snålt att man inte gjorde ett tillkännagivande, men det är okej. Bara regeringen bevakar detta tycker jag att det är bra. har en reservation, och där tar vi upp några delar. Vi tar upp frågan om borttagande av skatt på alternativa bränslen, vilket vi i och för sig införde när vi tog bort energiskatt och koldioxidskatt på koldioxidfria bränslen. Men det krävde ju en förlängning. För inte så länge sedan sade finansministern här i kammaren att förlängningen var klar fram , vilket jag tycker är bra. Vi skriver att vi kanske kan komma i ett läge där man kan behöva ytterligare förlänga en sådan här befrielse just för att ge tydliga signaler, inte minst till industrin, om vad man har att hålla sig efter. Jag tänker till exempel på den artikel som Volvochefen skrev i för någon vecka sedan. Jag tycker faktiskt att det var väldigt bra att näringen själv går ut och säger: Ge oss bra styrmedel! Se nu till att alternativa bränslen blir konkurrenskraftiga så att vi vet vad vi ska satsa på! Vi har också i vår reservation tagit upp frågan om man möjligtvis kan sänka momsen på drivmedel som etanol och biogas. Vi vet att vi lever under EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Där finns väldigt noga uppräknat vilka områden man kan sänka momsen på. Drivmedel tillhör naturligtvis inte de områdena. Det bästa vore om vår regering nere i EU jobbade för att man kunde få en sådan ordning till stånd. Vi tar också upp i vår reservation nödvändigheten av att göra en översyn av näringslivets energiskatter. Då menar vi den sektor som inte omfattas av utsläppshandel. Det kan ju finnas möjlighet att på något sätt försöka öka skatten i en sektor för att öka miljöstyrningen men vara väldigt noga med att ta hänsyn till den internationella industrins konkurrenskraft. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 160 (): Jag håller med det säger om sänkt moms på etanol. I har vi med det i vår budgetmotion. Jag har därför inte sett någon anledning att ta upp det också i den här frågan. Jag skulle kunna ägna det här anförandet åt att klaga på EU och säga att de bara krånglar till det för oss. Först hade vi skattebefriade biobränslen. ska vi göra dem skattepliktiga men ändå inte, och det blir en massa krångel. Men jag tror att vi över partigränserna är överens om att så här behöver vi inte ha det, att vi ska försöka få en så smidig lösning som möjligt. Så jag ska inte prata mycket om det. Det viktiga är ändå att vi har en energibeskattning som styr bort från miljöovänliga alternativ mot mer miljövänliga och mot energieffektivisering. Därför tänkte jag ta upp ett område där det här förslaget faktiskt går åt fel håll, nämligen när det gäller att skattebefria bränslen som används i mineralogiska processer, när man tar fram kalk och cement och liknande. Det är inga problem för de anläggningar som ingår i handeln med utsläppsrätter, men för de anläggningar som inte ingår blir det förstås en minskad miljöstyrning och innebär också en risk för ökade koldioxidutsläpp. har vi i stället en skattenedsättning men inte hel skattebefrielse. Jag tycker att den ordningen är rimligare av miljöskäl. Tvärtom, skulle jag vilja säga, borde vi gå i riktning att försöka öka miljöstyrningen i energibeskattningen. Vi har till exempel de företag som har olika former av nedsättningar där man inte ställer så mycket krav. De elintensiva företagen kan delta i program för energieffektivisering och på så sätt få en total skattebefrielse. Men man skulle faktiskt också kunna ställa krav på att man deltar i program för energieffektivisering eller liknande också när det gäller företag som bara får en nedsättning men inte total skattebefrielse och på så sätt ta till vara den potential som finns för energieffektivisering och konvertering till förnybara bränslen som givetvis inte bara finns i den elintensiva industrin. Därför vill jag yrka bifall till reservation. 161 (): Med dagens beslut blir svensk energibeskattning i de delar som här redogjorts för helt anpassad till det energidirektiv som fastställdes av EU:s medlemsländer. Syftet med direktivet är att konkurrensen ska vara likvärdig. Det handlar också om varors fria rörlighet inom unionen. EU har haft ett direktiv för harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor. Det nya direktivet utvidgar det så att i princip alla energiprodukter och elektricitet omfattas av beskattningen. Det finns dock några problem som ännu inte kunnat lösas när det gäller det som det nya direktivet omfattar, vegetabiliska och animaliska oljor och fetter som inte beskattas men som kan skattebefrias enligt reglerna i direktivet, men detta måste då statsstödsprövas som tidigare nämnts. Därför kommer skatt att tas ut , men det är vår mening att denna skatt ska återbetalas när vi fått det förväntade positiva svaret efter prövning. Man kan också enligt begära anstånd om särskilda skäl föreligger med den här skatteinbetalningen. har gjort flera lagändringar i enlighet med direktivet, bland annat infört en möjlighet för energiintensiva industriföretag att befrias från energiskatt på el i utbyte mot att företagen deltar i ett program för energieffektivisering. Detta har lett till att svensk industri ligger långt framme i att hitta nya miljövänliga lösningar och kommer att ha stor konkurrensfördel av detta. har också beskattat de energislag som omfattas av direktivet. Våra skattenivåer ligger långt över de minimiskatter som direktivet anger, vilket vi tycker är bra. Det som återstår är ändringar av vissa förfaringsregler. Det finns dock några delar, som vi har hört, som vi inte har kunnat gå fram med eftersom det kräver godkännande. Vi socialdemokrater har inget att erinra mot de förslag som finns i propositionen. Vi yrkar sålunda bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 5. Vi känner dock stor sympati med motionerna men väljer i detta fall att inte stödja dem nu eftersom propositionen enbart är en direkt anpassning till direktivet. I betänkandet står också att regeringen och majoriteten i denna kammare kommer att återkomma till dessa frågor. Vi utgår från att det i vissa fall sker relativt omgående för att inte ska tappa i sitt arbete med att ha en politik där vi använder energiskatterna som ett medel för en bra miljö- och energipolitik. Jag har för att bilda mig en uppfattning om var de olika partierna står och hur man resonerar i dessa frågor läst skatteutskottets betänkande om energibeskattningen. Efter att ha läst detta har jag några frågor till majoritetens företrädare. Tycker ni att skatteinstrumentet är bra som ett medel för att nå målet om en mer miljöanpassad energianvändning? Statsminister har också klargjort att han jag utgår från att han menar hela den borgerliga regeringen inte har ambitionen att ska ligga i miljöpolitikens frontlinje. Att inte vill det har vi alltid vetat eftersom man inte har någon miljöpolitik. Men vad tycker ni från de andra borgerliga partierna om detta? Vilken inverkan får det på energiskatterna? 162 (): Europeiska unionens råd beslutade ju om ett energiskattedirektiv. har redan genomfört vissa anpassningar. I och med de åtgärder som slutförs anpassas den svenska energibeskattningen till energiskattedirektivet. I propositionen lämnas förslag om anpassningar av skattepliktiga områden för bränslen samt tillvägagångssätt kring beskattningen av bränslen. Om vår svenska industri ska kunna konkurrera med övriga och resten av världen är det viktigt med en anpassning och att vi inte ligger för högt i . Det gäller för att försöka ha samma energiskattenivåer som övriga EU. Den svenska basindustrin är väldigt energikrävande. Att behålla denna industri i är av största vikt. Den ger arbetstillfällen och är dessutom väl förknippad med vårt land. Basindustrin och dess industrinära tjänster står för av bnp. Industrin sysselsätter direkt över 700 000 personer. Indirekt sysselsätter tillverkningsindustrin uppskattningsvis 1 ½ miljon personer, och varuexporten står för av vår export. Svensk industri har varit ledande när det gäller miljömedvetenhet. Man har moderniserat och anpassat sin tillverkning på ett mycket föredömligt sätt. Svensk industri är världsledande inom energieffektivisering. Det som vi som politiker nu inte får göra är att beskatta den orättvist gentemot exempelvis resten av . Skogsindustrin, kemiindustrin, gruvindustrin och stålindustrin utgör moderna och konkurrenskraftiga industrisektorer i internationell toppklass. Svensk industri och basindustri är i det närmaste unika i ett internationellt perspektiv med sin förmåga att utvecklas och behålla en ledande position. En av de viktigaste förutsättningarna för basindustrin är en säker tillgång till el och annan energi till konkurrenskraftiga priser. Vidare sker en justering av vilka energiintensiva företag som kan få en nedsättning av koldioxidskatten enligt den så kallade 0,8-procentsregeln. I förrgår, , godkände ansökan om statsstödsgodkännande varvid denna regel nu kan träda i kraft . Även detta utgör ett led i anpassningen av de svenska energiskattereglerna till energiskattedirektivet. När det gäller vilka företag som ska anses som energiintensiva, vilket har varit inne på här, finns det olika sätt att definiera det. Det som kommer att gälla är den så kallade förädlingsvärdesmodellen, vilket innebär att energiintensiteten knyts till relationen mellan betald energi och koldioxidskatt på bränslena och förädlingsvärdet. Regeringen har dock för avsikt att följa upp denna modell. Då är det viktigt att inte upp- och nedgångar i fråga om råvarupriser styr om en industri är energiintensiv eller inte. I propositionen föreslås vidare att den nuvarande skattefriheten för biogas ska behållas. Skattefrihet föreslås även för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt icke-syntetisk metanol och fettsyrametylestrar som används för uppvärmning. sker inte någon beskattning av dem. Motsvarande gäller för skattefriheten för metan som framställts av biomassa, så kallad biogas, och som används som bränsle för uppvärmning. I propositionen föreslås att en möjlighet till skattebefrielse enligt reglerna i artikel 16 i EU:s energiskattedirektiv utnyttjas, som tidigare talare har varit inne på. En sådan skattebefrielse behöver dock statsstödsprövas.