prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Dock får vi då och då se exempel på att barn och tyvärr ibland också vuxna faller mellan stolarna, mellan olika system. Jag har därför nu tagit initiativ till att föra samtal med både och för att se hur vi kan stärka samarbetet mellan å ena sidan skolan och å andra sidan men också polisen. Det är klart att vi när det handlar om hemmiljöer och annat kanske skulle behöva ett bättre samarbete mellan dessa olika stödfunktioner så att barn och ungdomar inte behöver fara illa vare sig eller när de är i skolan. 95 (): Jag tycker att det är ett bra initiativ som har tagit. Att jag upplevde detta som oerhört hjärtskärande berodde också på att var funktionshindrad och därvidlag hade ett ännu större behov av att vuxna larmade om att det var något som inte var bra. Jag förutsätter att man på ett alldeles särskilt sätt uppmärksammar elever som kanske inte kan tala för sig och som inte kan lyfta fram sin situation så bra som de flesta andra barn kan. 96 Statsrådet (): Oavsett vilka förutsättningar barn har ska naturligtvis skolan men också och andra samhällsfunktioner försöka arbeta utifrån de förutsättningar som barn och ungdomar har. Vad vi kan glädja oss åt är att det arbetet fortgår på många skolor och också fungerar alldeles utmärkt på många skolor. Men vi har också andra skolor. Vi har sett enstaka exempel på där det inte fungerar. Därför behöver vi skärpa upp här, och det är också därför som nämnda initiativ har tagits. Det får inte vara så att något enda barn faller mellan stolarna, utan vi måste naturligtvis se till att vi från samhällets sida gör allt vi förmår för att se till att vi kan öka tryggheten för barnen, oavsett om det är i skolan eller om det är . Svenskt bistånd till de palestinska områdena 97 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Vid det senaste Gaercmötet klargjorde EU att man ställer tre kriterier på den framtida regering som håller på att formas av Hamas i de palestinska områdena. Det är kriterier som också FN och kvartetten ställer sig bakom. Även var tydlig med detta i utrikesdebatten. Kriterierna är 1.att erkänna existens som stat 2.att respektera internationella överenskommelser och avtal 3.att ta avstånd från våld och terrorhandlingar. Min fråga är: Avser att också tydliggöra detta när det gäller fortsatta utbetalningar av bistånd till de palestinska områdena? 98 Statsrådet (): Tack för frågan. Stödet till människorna i de palestinska områdena, och det är vad det svenska biståndet syftar till, måste vi självklart titta över i den nya politiska situationen. De här tre kraven och överenskommelserna, som man enades om vid det senaste ministerrådet, kommer att vara styrande även för det svenska biståndet. Det svenska biståndet till de palestinska områdena kanaliserar sig huvudsakligen genom FN-systemet, genom enskilda organisationer och genom vissa kommuner i de palestinska områdena. Det kommer eventuellt att bli aktuellt också för det svenska biståndet att omdirigeras eller minskas på något sätt beroende på den närmaste månadens utveckling kring regeringsbildningen i de palestinska områdena. De här tre kraven gäller självklart även för biståndet. 99 (): Jag tackar för svaret och hoppas också att det i fortsättningen blir tydligare krav på mänskliga rättigheter och sociala reformer i de biståndsavtal som vi har i olika länder. Det är väldigt viktigt att vi inte undgår att tala om de här kraven i några avtal, speciellt när det gäller biståndet till länder och regioner där det är förtyck och korruption och avsaknad av yttrandefrihet och mänskliga rättigheter. Det är framför allt länder i jag tänker på. Jag skulle vilja ställa en sista fråga: Är de här kraven också framställda i det senaste beslutet om 50 nya miljoner till de palestinska områdena, som vi har sett att Sida har beslutat om? 100 Statsrådet (): Efter den uppkomna situationen efter det, som vi alla tyckte, demokratiska valet i de palestinska områdena, med den nya regering som håller på att formas, måste vi alla titta över hur biståndet till området ska hanteras. Det som är väldigt glädjande är att alla biståndsgivare är väldigt eniga om kraven. Det gäller det multilaterala systemet, våra EU-medlemskolleger och amerikanerna i sammanhanget. Den svenska officiella linjen är som sagt tydlig. Vad gäller det specifika beslutet om 50 miljoner alldeles gällde det stödet till Unwra, alltså till stöd för palestinska flyktingar. Om vi får en situation med en Hamasregering som inte uppfyller kraven kommer de allra flesta biståndsgivare, inklusive , att titta på hur man ska använda FN-systemet. I det är Unwra ett av de viktigaste redskapen. Självklart gäller samma kriterier, men FN-systemet är en annan kanal än vad den palestinska myndigheten är. 101 (): Min fråga riktar sig till statsrådet för övergripande frågor och handlar om alla regeringens pengar. Jag har lagt märke till att regeringen är mycket sträng i sin budgetdisciplin. har jag också observerat att det nu flödar utav pengar. Det är höjningar av ersättningsnivåerna, satsningar på vägar och allt möjligt. Min fråga är kort: Var finns alla dessa pengar? 102 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tackar för att han är så observant att han har iakttagit att numera har en regering som är mycket sträng i sin budgetprövning och som har budgetdisciplinen som en bitter lärdom av historien, att om man tappar den är risken stor att det går åt skogen. Jag hör till dem som jobbade i under förra perioden när det gick åt skogen. Då var det ett annat gäng som satt på andra sida floden, och vi vill inte att det ska hända igen. Vi har en sträng budgetprövning som innebär att vi har ett skarpt utgiftstak. När vissa utgifter utvecklas väldigt gynnsamt skapar det utrymme för andra utgifter. sjunker sjukförsäkringsutgifterna, och det är ett exempel på att det har frigjorts pengar som kan användas för bättre ändamål. Ett annat område som är viktigt är att den underliggande ekonomiska utvecklingen är stark. Det gör att skatteinkomsterna ökar och statens finansiella resurser växer. Vi har täckning för varenda krona. Vi lånar inte nu till den offentliga verksamheten. Skattemedlen räcker för de offentliga utgifterna. Det är nytt i svensk historia jämfört med hur det var för till exempel . 103 (): Jag tackar statsrådet för det intressanta svaret. Det tycks mig som om ni prövar oppositionens utgiftskrav väldigt noga, men ni är mer sangviniska med de egna. Är det på det sättet att regeringen disponerar mera pengar än vad oppositionen gör? Det är en väldigt intressant fråga. Disponerar regeringen mera pengar än oppositionen? 104 Utbildnings- och kulturminister (): Såvitt jag vet har vi samma valuta i hela landet, vare sig det gäller oppositionens eller regeringens räknesätt. Jag ägnar mig inte åt att budgetpröva vad oppositionen gör, det gör oppositionen själv. Sedan är det upp till medierna och den allmänna debatten i och i finansutskottet att värdera det. Men jag har läst till exempel granskning av budgetmotioner. Där verkar det som att det är en helt annan valuta. Där går inte siffrorna ihop. skojar lite över det, men jag ska inte ägna mig åt att citera det. Vad gäller utgiftstaket, som är en hörnpelare i den återupprättade budgetdisciplin som infördes , har regeringen klarat det trots att det i budgetdebatten har höjts väldigt uppskruvade röster om att vi inte skulle klara det och att det skulle spricka. Vi har klarat det samtliga år, och det ska vi fortsätta med. Det är ett uttryck för en djupt känd principiell hållning att detta är viktigt. 105 (): Jag vill ställa en fråga till . Även om vi redan tidigare hade en liten debatt om hemlösa och deras situation vill jag återuppta frågan med en kanske lite annorlunda vinkling. uttalar kraftfullt att det byggs alltfler bostäder. tycker att det är viktigt med både det privata boendet och hyresbyggandet. Det till trots är jag lite bekymrad. Vad är det för sammanfattning gör när det finns ytterligare 2 0003 000 hemlösa människor i vårt land sedan senaste mätningen 1999? Byggs det alltfler bostäder, vilket är tacksamt, borde det väl leda till ett minskat antal hemlösa. Vad drar statsrådet för slutsatser av den reala siffran att det definitivt är fler hemlösa? 106 Statsrådet (): Den slutsats jag drar är att frågan inte är riktigt så enkel som att det bara är en bostadsfråga, även om det är viktigt att se till att bygga fler bostäder, framför allt hyresrätter, och också se till att vi inte säljer ut hyresrätter och gör dem till bostadsrätter. Det har vi sett på en del håll. Så fort borgerligheten kommer till makten, i till exempel , är det första man gör att sälja ut hyresrätter och göra om dem till bostadsrätter. I stort sett är det likadant runtom i landet. Så fort borgerligheten kommer till makten försöker man göra sig av med sina kommunala bostadsföretag och därmed ett väldigt viktigt instrument. Det där vill vi sätta stopp för, det tycker vi inte om. Där har vi en annan politik. Men frågan är mer komplicerad än att bara bygga fler bostäder och se till att satsa på hyresrätter. Två tredjedelar, som jag sade tidigare, av dem som var hemlösa hade också ett missbruksproblem. Många av dem har inte klarat av ett eget boende. Då måste man satsa på att bygga boenden med ett socialt stöd och ge hemlösa en egen trygg bostad, i stället för bara den snåla tak-över-huvudet-garantin, som en del gärna vill framhålla. 107 (): Men vad gör åt den situation vi har med allmännyttan? Där finns en viss form av påverkan för att kunna styra upp. nämner som en liten ursäkt droganvändandet och sjukdomar. har definitivt uttalat att det ska minskas ordentligt av införseln runt , där vi själva har vår hemvist. Hur går det med det arbetet? Vi får ju inte några resultat på detta område. 108 Statsrådet (): På missbrukssidan är det viktigast att vi satsar på missbrukarvård. Här går vi ut med i öronmärkta pengar , 2006 och 2007. Vi har också sagt att när vi öronmärkt pengarna på det sättet så är det viktigt att vi ser till att det, när vi bygger ut missbrukarvården, också finns en fungerande eftervård, att det finns en sysselsättning när man kommer ut, att det finns en bostad och att det gärna också finns ett nytt socialt nätverk när man kommer ut från sin behandling, så att man inte blir bostadslös, arbetslös och ensam när man kommer ut. Det är en viktig satsning också ur ett hemlöshetsperspektiv. Det är också viktigt att slå vakt om allmännyttan. Jag pekade på att det går en ideologisk vattendelare mellan borgerligheten och socialdemokratin, där borgerligheten alltid eller i det närmaste alltid när man kommer till i kommunerna försöker göra sig av med allmännyttan och försöker minska hyresbeståndet. Jag tycker att det är fel. Är du hemlös har du nämligen inte de pengarna på banken så att du kan köpa en bostadsrätt. Det måste finnas hyresrätter. Dessutom kan vi, precis som pekar på, också använda allmännyttan för att ta sociala hänsyn, bland annat för att förebygga vräkningar på det sätt som jag tidigare nämnde att man har gjort framgångsrikt i till exempel . 109 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är veckans frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 10 § Information från regeringen om fågelinfluensan 110 Jordbruksminister (): Den senaste utvecklingen i innebär att den aggressiva typen av fågelinfluensa har kommit närmare svenska fågelbestånd och finns från sydkusten. Sannolikheten för att vi kommer att hitta smittade vilda fåglar i är mycket stor, och regeringen ser allvarligt på situationen. Beredskap har byggts upp för ett samfällt agerande av berörda departement och myndigheter om smittan kommer till . Jag kommer att redovisa läget på det veterinära området, och det arbetet är inriktat på att hindra att tama fåglar smittas. Men låt mig redan nu säga att de senaste händelserna inte förändrar riskbedömningen för smittspridning mellan människor. återkommer till den här frågan . Var finns då fågelinfluensan ? Ja, fågelinfluensa av typ H5N1, det vill säga det aggressiva fågelinfluensaviruset, har orsakat omfattande utbrott hos fjäderfä i flera länder i , och skedde spridning till östra . Onormal dödlighet hos vilda fåglar rapporterades, och provtagning visade att fåglarna var smittade med fågelinfluensa av typ H5N1. Från flera länder rapporterades även om utbrott hos tamfjäderfä. Såvitt man vet har vilda fåglar tidigare endast varit smittade med milda fågelinfluensavirus. har från flera länder rapporterats om fynd av aggressiva influensavirus hos vilda fåglar. Det finns också tecken på att sjukdomen kan spridas med flyttfåglar över stora avstånd. rapporterades om utbrott hos fjäderfä i , närmare bestämt i , och från flera europeiska länder meddelades att H5N1-viruset påträffats hos vilda fåglar. Mellan rapporterades om fynd av H5N1 hos döda vilda fåglar, i huvudsak svanar, i , , , , , och samt misstänkta fall i Bosnien och och . Det är okänt hur smittspridningen har skett. Inga kommersiella fjäderfäbesättningar inom EU har smittats. I har några hönor på ett djurhem smittats genom en influensasmittad svan. Anläggningen har sanerats och stängts. Hur ser då beredskapen på den veterinärmedicinska sidan ut? I är det flera myndigheter som arbetar med den här frågan. , , , , och följer utvecklingen av fågelinfluensan. På och finns en beredskap för att kunna hantera utbrott av smittsamma sjukdomar. har ett bemyndigande enligt epizootilagen att vidta långtgående åtgärder. Det handlar då om avspärrning av gårdar, avlivning, destruktion av djur med mera. Här finns förberedda rutiner baserade på erfarenhet från bekämpning av andra fågelsjukdomar. Lantbrukare som drabbas ersätts enligt epizootilagen till för avlivade djur och till för inkomstbortfall. Medfinansiering sker från gemenskapen, från EU, av medlemsstatens kostnader för bland annat avlivade djur. Om det blir fråga om restriktioner beträffande fågeljakt kommer den frågan att hanteras av . Samarbetet inom EU är mycket viktigt för bekämpningen av fågelinfluensan. EU:s chefsveterinärer är tillsammans med kommissionen organiserade i ett nätverk. I nätverket utbyts information mycket snabbt om läget i medlemsstaterna. Hur fågelinfluensan ska bekämpas hos tamfjäderfä finns reglerat i EG-direktiv och innebär att djur i smittade besättningar avlivas och destrueras samt att lokaler saneras och måste stå tomma innan nya djur sätts in. För att så snabbt som möjligt upptäcka eventuell smitta sker provtagning hos såväl vilda som tama fåglar inom EU. För att minska risken för smittspridning ska enligt kommissionsbeslut medlemsstaterna besluta om åtgärder för att skydda tamfjäderfä i riskområden från att smittas. Sedan upptäckten av smitta hos vilda fåglar inom EU har kommissionen beslutat om ytterligare nödåtgärder som ska vidtas av medlemsstaterna vid misstänkt eller konstaterad H5N1-smitta hos vilda fåglar. Dessa nödåtgärder syftar i första hand till att bättre skydda tamfjäderfä från att smittas. Kommissionen har också beslutat om importförbud för fjäderfä och fjäderfäprodukter från drabbade länder. Vidare har kommissionen beslutat att godkänna skyddsvaccinering för vissa fåglar i och . Vi har inom EU varit restriktiva när det gäller vaccinering bland annat eftersom vaccinerade fåglar kan vara bärare av smitta. Nya bättre tekniker kan dock leda till att skyddsvaccination i högre grad kan användas som ett led i bekämpningen av fågelinfluensa hos tamfåglar. Vilka åtgärder har vi då vidtagit i ? sker regelbunden provtagning av vilda fåglar under vår- och höstförflyttningar. Dessa provtagningar har skett vid . Dessutom sker provtagning på så kallat fallvilt, alltså döda vilda djur, vilka skickas till SVA. Övervakningen har intensifierats , och planeras rutinmässiga provtagningar även på andra ställen än . infördes i skyddsåtgärder som innebar att tamfjäderfä i vissa delar av landet skulle hållas inomhus eller under tak. Sedan H5N1-smitta konstaterats hos vilda fåglar på den tyska ön har utfärdat föreskrifter om att höns, kycklingar och kalkoner i hela ska hållas inomhus och under tak utomhus, skyddade från vilda fåglar. och frivilliga ornitologer stöder arbetet med att leta efter sjuka och döda vilda fåglar i och efter kusten. Misstänkt smittade fåglar skickas till SVA för obduktion och provtagning. Samtliga som hanterar misstänkt smittade fåglar kommer att bära skyddsutrustning. av skyddsdräkter med mera finns hos länsstyrelserna. har trappat upp sin övervakning vid gränser till tredjeland för att förhindra införsel av produkter som kan utgöra en risk. Vad händer då om vi misstänker respektive bekräftar fågelinfluensa hos en vild fågel i ? Misstänkt smittade fåglar obduceras och provtas vid SVA. Efter en första analys, som tar , kan SVA ange om fågeln är smittad med influensavirus eller inte. Sedan dröjer det innan SVA kan ange om det är ett milt influensavirus eller om det handlar om aggressiv fågelinfluensa. Om den första analysen påvisar influensavirus av typ H5 eller H7, de virus som kan vara aggressiva, kommer att meddela kommissionen samt informera medierna. Inga åtgärder kommer att vidtas i avvaktan på ytterligare analyser. Om ytterligare analyser visar att fågeln var smittad med aggressiv fågelinfluensa kommer att upprätta skydds- och övervakningszoner enligt . Inom övervakningszonen, som har en radie runt fyndet, ska alla tama fåglar hållas inomhus, och förflyttningar av fjäderfä och fjäderfäprodukter får bara ske efter godkännande av . Jakt är förbjuden för att förhindra skingring av vilda fåglar. Inom skyddszonen, som har en radie av , ska alla fjäderfäanläggningar registreras och övervakas. Information om skyddsåtgärder kommer att ges via så kallade myndighetsmeddelanden i lokalradion och via information till övriga lokala medier. har möjlighet att vid behov ta hjälp av militären för att bistå med att samla in döda vilda fåglar och för att kontrollera att transportrestriktionerna i de upprättade zonerna efterlevs. Om vi skulle få ett utbrott hos tamfjäderfä kommer ett antal åtgärder att vidtas. Redan vid misstanke om fågelinfluensa spärras gården av för att förhindra vidare smittspridning. Om provtagningen visar att det finns fågelinfluensavirus i besättningen avlivas och destrueras fåglarna. Skyddsutrustning enligt särskilda bestämmelser som tagits fram av ska användas av alla som arbetar i besättningen med till exempel avlivning, destruktion och sanering. Smittskyddsläkaren tar ställning till vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att skydda personer som direkt eller indirekt varit i kontakt med smittade djur samt samråder med arbetsgivaren som är ansvarig för skyddsåtgärderna. Skydds- och övervakningszoner inrättas runt utbrottet. Inom zonerna kartläggs alla fjäderfäanläggningar, och särskilda restriktioner gäller för förflyttning. Hur informeras då allmänheten? Förutom det jag redan nämnt kommer berörda myndigheter att ha information på sina webbplatser, och man har samordnat den informationen. har inrättat en särskild telefonpanel. SVA har på sin hemsida rekommendationer som gäller fynd av sjuka eller döda vilda fåglar som hittas i naturen. Jag kan nämna att SVA i sin information understryker att man som privatperson inte ska hantera fåglarna själv. Information om fågelinfluensa finns också på regeringens webbplats, och där finns länkar till telefonpanel och till de berörda myndigheterna. Det handlar inte bara om insatser inom EU och i vårt närområde. Det handlar också om att hjälpa länder i och . Därför är det viktigt med biståndsinsatser. Regeringen har beslutat att ska avsättas för ändamålet. De pengarna kommer via Sida att gå till FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, FAO, och till , . Avslutningsvis vill jag säga att det är ett allvarligt problem att fågelinfluensan sprids. Situationen som vi befinner oss i är inte oväntad, och vi har vidtagit åtgärder för utökad övervakning samt skyddsåtgärder. Vi har god beredskap för ett samfällt agerande från berörda myndigheters sida. Regeringen följer utvecklingen av fågelinfluensan mycket noga, deltar aktivt i EU-arbetet och har en nära dialog med såväl myndigheters ledningar som experter. kommer att redovisa den del som gäller smittskyddsarbetet. 111 Statsrådet (): Jordbruksministern har redogjort för det veterinära läget. är detta framför allt en jordbruksfråga eftersom den stora risken just nu är att fjäderfäbesättningar smittas. Jag ska säga några ord om den beredskap som finns i det längre perspektivet, det vill säga om viruset muterar och börjar smitta mellan människor och vi i den situationen får en pandemi. I det läget är vi naturligtvis inte , men det är den situation vi planerar för. Som ni hörde har vi viruset i stora delar av , , , , , och för att nämna några länder och därför finns det stor risk för att vi också får det till . Då ska man komma ihåg att även om vi skulle få viruset till är det en mycket låg risk för att det smittar människor. Viruset har funnits i . har hundratals miljoner fåglar varit smittade. Det är samhällen där man ofta har höns på gården, säljer levande fåglar på marknaden och i det avseendet lever på ett helt annat sätt än vi gör här. Trots alla dessa smittotillfällen har vi bara sett 170 fall där människor har smittats av denna sjukdom. Så länge viruset ser ut som det gör nu är det alltså väldigt liten risk för att människor ska smittas. Men om man blir smittad förefaller det också vara förhållandevis hög dödlighet. Av de 170 som har smittats är det ungefär 90 som har avlidit. Det är alltså svårt att bli smittad, men dödligheten är hög bland dem som smittas. För att förbättra beredskapen kommer regeringen på förslag från att besluta att H5N1, alltså det virus som finns , förs in i smittskyddslagen som en allmänfarlig sjukdom. Det innebär bland annat att om någon människa skulle bli smittad trots att risken för det är mycket liten underlättas smittspårning. Det ökar möjligheterna att förebygga spridning av sjukdomen. Då gäller smittskyddslagens regler för att man ska kunna reda ut varifrån smittan har kommit. finns det inga indikationer om att H5N1 kan spridas mellan människor. För att det ska kunna ske måste det mutera. Men i samhället planerar vi för att detta värsta scenario ska inträffa, det vill säga att viruset muterar och vi får en pandemi. Det är det som vår beredskap på humansidan handlar om. Som sade är det flera myndigheter som bevakar läget: , , , , och bevakar dag för dag utvecklingen av fågelinfluensan. De berörda myndigheterna har bildat en nationell pandemigrupp som bland annat samordnar information och sprider information via myndigheternas webbplatser. har också inrättat en särskild telefonpanel. Information om fågelinfluensan och finns också på regeringens webbplats, med vidare länkar till myndigheterna. Grunden för den här planeringen finns i handlingsplan för beredskap mot en influensapandemi. Den handlingsplanen lades fast och presenterades . Där finns åtgärder för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi. Handlingsplanen innehåller bland annat underlag för landstingens och kommunernas planering för att hantera de påfrestningar på samhällsviktiga verksamheter som kan uppkomma vid en pandemi. I handlingsplanen pekar man också på behovet av att i en sådan situation prioritera dem som löper störst risk för allvarliga komplikationer vid en influensa, och man lyfter också fram vikten av att upprätthålla en god hälso- och sjukvård i en pandemisituation. Man betonar i handlingsplanen vikten av att bygga upp ett lager av antivirala läkemedel, det vill säga läkemedel som kan dämpa symtomen och minska smittrisken men som inte botar åtminstone såvitt man nu kan bedöma det som kan ske om viruset muterar. I köpte vi in ett lager av antivirala läkemedel. Då handlade det om en miljon behandlingar. köpte vi in ytterligare 200 000 behandlingar. Vi kommer löpande att beställa ytterligare antiviraler under det här året. ska man komma ihåg att bedömningarna på humansidan är lite grann som att skjuta på rörligt mål. Vi vet ju inte hur en pandemi kommer att arta sig eller hur viruset kommer att vara.