prot · GT09118 · 2006-05-08 00:00:00 — Man talar till och med om att helt avskaffa begreppet subarktisk förmåga i sitt pm. Här behövs det, tycker jag, en större tydlighet från Försvarsdepartementets sida och från försvarsministerns sida. Enligt min mening måste regleringsbreven bli betydligt mer distinkta, klara och tydliga. Jag vill också uppehålla mig lite grann vid den debatt vi hade . Då sade försvarsministern jag citerar ur protokoll: Jag vill vara väldigt tydlig till . Jag har varit tydlig mot Försvarsmakten. Jag kan försäkra att det regleringsbrev som regeringen har översänt, som är basen för planeringen inför nästa budgetår, innehåller de krav som framgick av beslut. Något annat beslut har inte kommit från regeringen! Ändå det stod inte ett enda ord om subarktisk förmåga i regleringsbrevet. Min fråga till försvarsministern blir: Var det minnet som sviktade ? , alltså , beslutade regeringen i ett regleringsbrev till Försvarsmakten vilken verksamhet som ska bedrivas i och i av utvecklingsenheten Vinter. kom ytterligare en förändring i förhållande till regleringsbrevet. Där ställs kravet att man ska kunna uppträda i urbaniserad miljö och i subarktiskt klimat. Krav på återrapportering och redovisning avseende på vilket sätt den här förmågan kan vidmakthållas ställs också av Försvarsmakten. Har Försvarsmakten i sin delårsrapport redovisat hur den subarktiska förmågan och kompetensen för helikopterförbanden ska bibehållas och utvecklas? 52 Försvarsminister (): säger att han inte är helt nöjd. Varje gång har jag haft svårt att förstå varför han inte är det. tänkte jag väldigt stilla få göra en genomgång. och jag är helt överens om vad har beslutat. Det är det som ska genomföras. I det regleringsbrev som gick ut stod det detta gällde generellt att Försvarsmakten skulle genomföra utbildnings- och övningsverksamhet i huvudsak i enlighet med inriktningen i myndighetens budgetunderlag. I myndighetens budgetunderlag står det: Förmåga och kompetens att genomföra väpnad strid i eller i anslutning till urban och subarktisk miljö ska ges hög prioritet. Då var det utgångspunkten. Regeringen tyckte att vi därmed tillgodosett det krav som har ställt. På den punkten är jag obeveklig. Jag tänker inte stå här och kommentera interna dokument i högkvarteret. Om jag skulle göra det och om skulle börja göra det och verkligen ta dem som underlag skulle vi undergräva hela processen. Vi får avvakta de klarlägganden som kommer från Försvarsmakten. För att göra det hela riktigt tydligt: skickades ytterligare en ändring av regleringsbrevet . Där underströks behovet av att ha subarktisk förmåga och att detta skulle återrapporteras. Men i delårsrapporten tas inte varje förband för sig upp, utan där anges det hela översiktligt. Däremot ska det göras i själva årsredovisningen. På den punkten har man i departementet inte varit nöjd, utan man har faktisk bett Försvarsmakten att återkomma med ett förtydligande i redovisningen kring den subarktiska förmågan. Det är också ett underlag som det finns skäl att analysera i departementet och att ta upp i myndighetsdialogen. Jag vill alltså påstå att redan i första regleringsbrevet med den påminnelse om vad Försvarsmakten själv sagt fanns detta med. Det finns ett extra förtydligande i regleringsbrevet som gäller från det finns ingen skillnad mellan vad och vill och vad regeringen och jag önskar i den här frågan. 53 (): Försvarsministern säger att det krav som har ställt inte framförts i årsredovisningen och att ni har begärt ett förtydligande. Jag tycker att det är väldigt bra att försvarsministern gör det. Vidare har jag försäkrat mig om att vi är helt överens. Jag håller med om att vi i sak är överens, också med försvarsministern. Samtliga partier sade här att vi står fast vid det beslut som vi har tagit i . Försvarsministern försäkrar också att hon håller fast vid det här beslutet. Likafullt har Försvarsmakten inte uppfattat det har beslutat så här. Man säger klart och tydligt och det har inte ändrats efter , utan det kvarstår fortfarande att subarktisk förmåga för helikopterförbanden vidmakthålles ej och att man är beredd att avskaffa hela det kravet. Det här handlar om mycket mer än bara helikoptrar och subarktisk förmåga. Det handlar, fru talman, om parlamentets trovärdighet och auktoritet. Här tycker jag att försvarsministern borde vara väldigt tydlig gentemot Försvarsmakten. Det är trist att vi här i parlamentet fattar enhälliga beslut som regeringen sedan underlåter att framföra till berörd myndighet. Underlåtenhet att följa beslut gränsar enligt min mening till ministerstyre. Att däremot peka med hela handen på uppdrag är inte ministerstyre. I stället har man talat om att det gäller jägarförbanden, och så har Försvarsmakten uppfattat detta. Och visst gäller det som bedrivs i och i av Vinterenheten för jägarförbanden. Men beslut omfattade också övriga förband, även helikopterförbanden. Det är detta som min interpellation egentligen handlar om. Jag ställer återigen frågan: På vilket sätt avser ministern att se till att parlamentets beslut verkligen följs och verkställs inom Försvarsmakten? 54 Försvarsminister (): Allra först vill jag kanske försäkra mig om att och jag är överens om att vi styr myndigheternas genomförande av besluten genom antingen regleringsbreven eller också särskilda regeringsbeslut. Då kan jag konstatera att enligt min uppfattning har båda de regleringsbrev som regeringen sänt , alltså före budgetdebatten , understrukit vad som är beslut i första fallet genom att hänvisa till det budgetunderlag som Försvarsmakten själv har skrivit och i andra fall genom att särskilt påpeka det. Det är den ena delen. Sedan har vi den andra delen när vi nu får in de här årsredovisningarna och rapporteringsskyldigheten uppfylls. Försvarsdepartementet har bett att då få kompletterande underlag på ett par punkter, bland annat när det gäller den subarktiska förmågan detta för att jag ska kunna se i ögonen och säga att antingen gör Försvarsmakten bedömningen att krav är uppfyllt, eller också tvivlar jag på det. Då får jag tala om på vilket sätt, i budgetpropositionen eller på annat sätt, jag kommer att föreslå någonting som gör att vi säkerställer det vi har varit överens om, nämligen att vårt försvar ska ha subarktisk förmåga. 55 (): Jag är helt överens med försvarsministern om att det är och regeringen som styr myndigheten regeringen med hjälp av regleringsbrev och särskilda anvisningar. Jag håller alltså helt med försvarsministern i den delen. Det som gör att jag är engagerad i den här frågan tror många är att arbetet med den subarktiska förmågan ska bedrivas uppe i norr. Visst finns det med, men det som är den främsta anledningen till att jag driver den här frågan är att jag själv har jobbat i Flygvapnet . Jag har försökt skruva fast skruvar i kyla, när fingrarna vägrar lyda. Om vi i fortsättningen och ska skicka ut helikopterförband är det viktigt att vi också behåller den förmågan i dessa förband. Att ett behov finns av att ha god förmåga att uppträda under svåra klimatologiska förhållanden också med helikoptrar råder väl inget tvivel om. Den tragiska olyckan i Tarfala berodde enligt på bristande förmåga att verka i subarktiskt klimat. Att inbilla sig att subarktisk förmåga kan bibehållas och utvecklas med någon veckas övning i subarktiskt klimat är rent nonsens. Alla som är någorlunda initierade vet att det inte fungerar så. Jag hoppas att försvarsministern blir mer tydlig i regleringsbreven för våra soldaters skull, så att de klarar sin uppgift ute på fältet. Eftersom jag tror att det här är det sista tillfället då jag har möjlighet att debattera med försvarsministern under den här mandatperioden och eftersom jag ska sluta som riksdagsledamot vill jag tacka försvarsministern för alla trevliga debatter vi haft. De har ofta skett med glimten i ögat. Men vem vet: Vi kanske möts på barrikaderna i något helt annat ämne än subarktiskt klimat! Jag vill ändå redan i det här skedet önska försvarsministern en riktigt trevlig sommar! 56 Försvarsminister (): Jag vill allra först säga att jag kan förstå att är engagerad i de här frågorna, för annars skulle han inte ha återkommit så i samma fråga. Det jag möjligtvis alltid har varit förtvivlad över är att jag inte kan klargöra och tydliggöra att och jag faktiskt har samma uppfattning. Sedan kommer nästa fråga: Det är inte jag, och det är inte , som ska tala om på vilket sätt Försvarsmakten ska uppnå den här subarktiska förmågan. Det är någonting som de måste klara ut. Däremot måste de kunna redovisa sina bedömningar så att vi känner att Försvarsmakten har den förmågan. Där har jag begärt ett förtydligande. Då kommer nästa sak. Både och jag vet att helikopterorganisationen har haft ett par svåra olyckshändelser och att det är en svår avvägning hur man ska strukturera en helikopterverksamhet när man också minskar antalet helikoptrar. Det är en balansgång mellan samling och att också få förmåga att operera. Men grunden är att det svenska försvaret ska ha den här förmågan. Hur det ser ut i varje enskilt förband är inte upp till regering och riksdag att ha en uppfattning om, men däremot att Försvarsmakten på ett tydligt sätt kan redovisa detta. Jag tycker att det är en viktig sak för försvarsförmåga, och det är trots allt grunden till att vi lägger så mycket pengar på det svenska försvaret som vi gör att vi ska behålla och vidmakthålla den förmågan. Sedan tackar jag för de vänliga orden på slutet. Jag är inte alls övertygad om att kommer att ge upp politiken bara för att han nu har bestämt sig för att ta en paus i riksdagsarbetet. Vi kommer säkert att hitta varandra på några nya barrikader där vi fortfarande slåss för de tankar och idéer som vi tycker är viktiga. Tack, och jag önskar också en trevlig sommar, för det behövs nog kraft i valrörelsen också för , även om han inte står på återval. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:365 om flygplan JAS 39 57 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta så att flygplan JAS 39 kan komma att insättas i skarp , det vill säga luftövervakning, över . Jag antar att fråga är föranledd av beslut att inte längre permanent ha flygförband baserade på Keflaviksbasen utanför , som inte förfogar över egna luftövervakningsresurser. fråga rör territorialförsvar och vem som ska lösa dess uppgifter. är medlem i Nato. Inom Nato finns ett integrerat luftförsvarssystem som utgör en av hörnstenarna i det gemensamma försvaret och som omfattas av samtliga medlemmar. förbereder förband som JAS 39 för att vara interoperabla och kunna delta i internationell krishantering. Dessa förband anmäls sedan i olika internationella styrkeregister för sådan verksamhet. Att ställa resurser till eller något annat lands förfogande för att lösa territorialförsvarsuppgifter faller inte inom ramen för avsikten med vårt deltagande i internationella insatser och är därför inte aktuellt. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 58 (): kunde tyvärr inte komma till . Jag ber att få tacka för svaret, även om jag tycker att det var väl magert. Den kritiska satsen här är när försvarsministern säger: faller inte inom ramen för avsikten. Då frågar man sig för det första: Vad är ramen? För det andra frågar man sig: Vad är avsikten? Det här svaret är alltså enligt min uppfattning ganska torftigt, och därför får man försöka nysta och se vad som egentligen ligger bakom detta. För det första kan man säga att det nordiska samarbetet inte har någon prioritet. Det har uppenbarligen inget egenvärde, och det spelar så att säga ingen roll. Snarare får man väl säga som så, att trots att är ett nordiskt land så ska vi inte ställa upp. För det andra säger försvarsministern att det inte finns någon anledning att ställa resurser till förfogande. Då börjar man ju undra om det finns ekonomiska motiv. Jag föreställer mig att om skulle delta i över och de omkringliggande farvattnen skulle det väl rimligtvis ingås en överenskommelse. Det skulle bli en förhandlingsfråga om hur de ekonomiska bördorna fördelas. Det kan alltså inte vara ekonomiska motiv trots allt. Jag förstår därför inte riktigt varför försvarsministern säger att vi skulle ställa resurser till förfogande. Det är väl ingen som har tänkt sig att skulle så att säga bjuda på närvaron där. För det tredje kan man naturligtvis dra en dystrare slutsats, och det är att planet är olämpligt och inte duger för uppgiften att ägna sig åt över att det har sådana brister, att det är olämpligt eller att svensk utbildning inte medför att den personal som skulle tjänstgöra är tillräckligt kompetent för att ägna sig åt över . Att jag fört fram de tre aspekterna beror på att det enligt min mening inte finns några klara och tydliga skäl i interpellationssvaret. Det står bara kort och koncist, och något lakoniskt: faller inte inom ramen för avsikten med vårt deltagande i internationella insatser nordiskt samarbete, ekonomiska överväganden, planets egenskaper. Ja, det är en intressant upplysning att planet tydligen inte är lämpligt. Det är den slutsatsen jag drar. Det är intressant, inte minst för , att försvarsministern landar på denna slutsats. Jag kan bara tolka svaret så att det är det som är innebörden. 59 Försvarsminister (): Låt mig först säga att planet har till uppgift att bedriva luftövervakning i . Det är konstruerat bland annat för det och fyller den rollen alldeles utmärkt. Att svara för luftövervakning med hjälp av JAS Gripen går alldeles utmärkt. På den punkten behöver inte uppfinna några argument. Det är faktiskt så. Frågan om ekonomin lägger jag helt enkelt åt sidan. Det är ju en fullständigt befängd diskussion. Däremot är frågan varför vi bestämt oss för att göra JAS 39 internationellt interoperabelt. Jo, för att också kunna använda det i internationell krishantering. Det är något annat än att svara för ett lands territorialförsvar. Det är vad jag säger. På den punkten deltar nordiska länder tillsammans i internationell krishantering. Vi deltar även med , som inte har något eget försvar, i både och Kosovo. 60 (): Det var ju bra att jag fick försvarsministern att säga att planet duger och skulle kunna fungera. Om planet skulle duga blir frågan ännu mer akut. Försvarsministern säger att det är befängt att i sammanhanget diskutera ekonomi. Det är sällan man i försvarssammanhang hör att ekonomiska aspekter är befängda. Det var en innovation. Och jag tycker inte att tanken att man skulle använda ett svenskt flygplan för att stödja ett nordiskt grannland är befängd det sade inte heller försvarsministern, men det ligger på något sätt i korten. Om jag tolkar försvarsministern rätt är det tydligen så att det skulle kunna bli aktuellt först när blir en internationell krishärd i vårt närområde. Är det då inte bättre att stämma i bäcken och inte i ån och i stället medverka till säkerheten i närhet? 61 Försvarsminister (): Först vill jag säga att alla angrepp som skett i denna sal beträffande kvaliteten på JAS 39 haft sin bas i , som talar om det som ett dåligt flygsystem. Jag vill understryka att det är ett förnämligt flygplan som väl fyller sin roll både i ett territorialförsvar och i internationella insatser. Låt mig sedan säga att om vi i riksdag ska bestämma vilka säkerhetspolitiska lösningar bör ha är det möjligtvis förenligt med den nya liberala tendensen i , men jag försäkrar att det inte stämmer med socialdemokratins och regeringens uppfattning. har valt en säkerhetspolitisk väg. har valt en annan. De är medlemmar i och har valt att genom Natomedlemskapet få sitt nationella försvar delvis tillgodosett. Det är två fria länder som vid behov talar med varandra och deltar i internationella insatser men ändå har olika säkerhetspolitisk grund. Jag kan inte annat än notera att alltid är ivrigt att peka på att de gärna vill vara med i Nato och delta i Nato. Men om Nato inte ens skulle klara av luftbevakningen över blir ju frågan: Varför ska ni, , då förespråka en sådan linje i den svenska försvarsdebatten? 62 (): erbjöds svensk skulle de säkert själva välja att anta eller inte anta det svenska erbjudandet. Det är det vi talar om. är ivrigt beträffande Natomedlemskap och nära samarbete med Nato, ja. Jag trodde att även regeringen var det, med tanke på det svar som jag för inte så länge sedan fick av . Det framgick mycket tydligt att regeringen vill ha inte Natomedlemskap men ett nära samarbete. Jag tror att det vore bra för det svenska flygvapnet att få delta i av just inom ramen för den avsikt som finns, nämligen att det ska ha bra utbildning och bra beredskap. Om man visade upp sig på detta sätt tror jag att det dessutom vore bra för möjligheten att kanske kunna sälja JAS Gripen till andra länder, inklusive . 63 Försvarsminister (): samarbetar gärna med Nato när det gäller internationell krishantering. Vi har mycket tydligt i denna kammare och inom en gemensam säkerhetspolitisk bas sagt att vi vill vara militärt alliansfria men med ett starkt internationellt samarbete. Det finns en bred majoritet i på den punkten. Det innebär att vårt samarbete med Nato inte omfattar artikel 5, som handlar om just territorialförsvaret. Om nu vill börja engagera sig i själva exportfrågan kring JAS 39 finns där utmärkt goda exempel. Flygplanet finns som en integrerad bas av territorialförsvaret och luftövervakningen i och , och det fungerar alldeles lysande för de uppgifterna. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2005/06:360 om osund konkurrens 64 Statsrådet (): har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att osund och olaglig konkurrens som kommuner bedriver ska upphöra samt för att underlätta insyn och öppenhet i av skattebetalarna grundfinansierad eller garanterad bolagsverksamhet. Jag vill inledningsvis understryka att jag naturligtvis anser att det är oacceptabelt att kommuner och landsting agerar på näringslivets område på ett sätt som bryter mot kommunallagen eller andra bestämmelser på området. Det är dock viktigt att notera att kommuner och landsting har en laglig rätt att bedriva så kallad sedvanlig näringsverksamhet. Frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor är alltså viktig, men den inrymmer också svåra avvägningar mellan intresset av en effektiv konkurrens och andra samhälleliga intressen. Kommunerna är måna om att kunna tillhandahålla en god service av hög kvalitet till sina kommunmedlemmar som de är angelägna om att skapa förutsättningar för ett väl fungerande näringsliv. Frågor som rör konkurrens mellan offentlig och privat sektor har diskuterats under ett flertal år. Vidare har tillkännagivit att regeringen bör lämna förslag på området. För att säkerställa att regeringen vidtar lämpliga och väl avvägda åtgärder är det viktigt att beredningsunderlaget är aktuellt, relevant och så heltäckande som möjligt. Regeringen bedömer därför att hela frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor måste behandlas i ett sammanhang och avser därför låta en särskild utredare göra en sådan analys. Vidare har regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare som ska utreda frågor om den kommunala kompetensen och samverkan. Utredaren ska bland annat tydliggöra utrymmet för kommuner och landsting att lämna stöd till näringslivet. Då ska utredaren beakta svensk rättspraxis och . Utredaren har till uppgift att försöka hitta en balans mellan medborgarnas rätt till likvärdig service, sunda konkurrensförhållanden för näringslivet och andra kommunala intressen. Jag vill avvakta resultatet av dessa utredningar innan jag uttalar mig om det behöver vidtas några åtgärder på området. När det gäller den andra frågan om insyn i bolagsverksamhet vill jag först säga att det finns flera sådana möjligheter. Bolagen omfattas av grundlagens bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet om kommunen eller exempelvis har en majoritet av rösterna i företaget eller har rätt att utse eller avsätta majoriteten av styrelseledamöterna. I delägda bolag i vilka kommunen eller saknar bestämmande inflytande ska fullmäktige verka för att allmänheten ska ha rätt att ta del av handlingarna hos bolaget. En annan möjlighet till insyn är kravet i kommunallagen att fullmäktige ska få ta ställning innan helägda bolag fattar principiella eller viktigare beslut. Regeringen har också i propositionen Stärkt revision och ansvarsprövning i kommuner och landsting föreslagit att även dotterbolag i kommunala koncerner ska omfattas av denna bestämmelse. Vidare ska kommun- och landstingsstyrelser ha uppsikt över verksamhet som bedrivs i bolag. Kommuner och landsting är också skyldiga att utse lekmannarevisorer i helägda aktiebolag. Lekmannarevisorerna är ett sätt för allmänheten och de förtroendevalda att utöva insyn och kontroll över att bolagen bedriver verksamhet inom ramen för den kommunala kompetensen. Slutligen gäller lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser med mera insynslagen även för verksamhet i kommunala bolag i de fall de omsätter mer än . Det finns sammanfattningsvis flera möjligheter till insyn i kommunala bolags verksamheter, och jag har därför inga avsikter att vidta ytterligare åtgärder på området. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att Per i stället fick delta i överläggningen. 65 PER (): har ett ganska bra storföretagsklimat. Men för små- och medelstora företag och för entreprenörer är det betydligt sämre. Det finns det flera studier som visar. För vissa företag är det extra dåligt. När man frågar vad detta beror på brukar den första kommentaren vara: Inte nog med att det är tuffa regler och mycket byråkrati, vår värsta konkurrent är dessutom ett kommunalt bolag. Då frågar man sig om detta är inom sektorer som är klassisk verksamhet. Är det till exempel en friskola som oroar sig för att en skola har bättre villkor? Nej, det är det inte. Det rör inte vård, skola eller omsorg, som ju är kärnverksamheter för kommuner och landsting. Det rör ofta vad jag vill kalla för ren näringsverksamhet. Det kan vara ett tvätteri eller ett elföretag. I finns det ett helägt kommunalt dotterbolag till som har 35 anställda elektriker som ägnar sig åt elinstallationer. Detta gör man på en marknad som i stort sett i alla svenska städer fungerar bra. Jag kan inte se något enda skäl till att det ska finnas någon typ av kommunala elinstallationsföretag i . Det rör kiosker och restauranger. Det har blivit vanligt med kommunala gym, kommunala solarier och kommunala billackeringsverkstäder. kommer flera av dessa drabbade näringsidkare till för att berätta om de företag de hade men som har gått i konkurs eller är på väg att gå i konkurs på grund av att kommunen har konkurrerat ut dem. Då frågar vän av ordning: Kanske kommunerna är effektivare? Svaret är: Nej, det är de inte, men de kan hålla helt andra priser. Kommunerna använder skattebetalarnas pengar när de bedriver näringsverksamhet. För de små och medelstora företagen gäller det att man använder sina egna och möjligen bankens och riskkapitalägarnas pengar för att bedriva verksamhet. Ofta använder också de kommunala företagen utrustning, till exempel kommunala sprutlackeringsverkstäder där man målar kommunala fordon men på eftermiddagar och kvällar bedriver näringsverksamhet. Hur i hela friden ska ett litet sprutlackeringsföretag kunna konkurrera med någon som inte har några kapitalkostnader eller investeringskostnader för sin verksamhet? Om man ska fundera över vilka saker som är riktigt dåliga för små och medelstora företag i hamnar kommunalt företagande mycket högt upp på listan. 66 Statsrådet (): Låt mig inledningsvis säga att jag inte är någon vän av att det blir konkurrens på sådana områden där det är naturligt för privat verksamhet att vara. Det är huvudprincipen, och jag tror inte att jag har någon annan inställning än Per i den frågan.