prot · GT09127 · 2006-05-19 00:00:00 — Sannolikt kommer även privatimporten från andra EU-länder av dieseldrivna personbilar som uppfyller kraven på bilar som ingår i den koldioxidbaserade beskattningen att öka och särskilt av sådana med partikelfilter. Detta ser vi egentligen inte som en önskvärd utveckling. ansåg, och anser, att fler äldre bilar ska omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskatten. I det beslut som majoriteten i denna kammare fattade för endast om den nya fordonsskatten avvisades tyvärr vårt förslag med motiveringen att det inte gick att få fram uppgifter om dessa något äldre bilars utsläpp. Som framgår av nu föreliggande förslag är det fullt möjligt att få fram uppgifter om utsläpp på äldre personbilar, vilket regeringen själv i denna proposition gör gällande i samband med regler för eftermontering av partikelfilter. Man har alltså kört över . Det som enligt och regeringen inte var möjligt är nu fullt möjligt, och det går framåt, fru talman. Förslaget om reducerad skatt när det gäller partikelfilter omfattar tyvärr endast personbilar och lättare lastbilar. I propositionen som ligger till grund för detta betänkande hävdas att det inte är möjligt att införa skattereduktion för partikelfilter på tyngre fordon. Skälen anges i propositionen på s. 35: Möjligheterna att montera avgasreningsutrustning i efterhand samt vilken teknik som krävs för att nå de lägre utsläppen beror på vilken motor det är fråga om. Skattelättnader torde emellertid inte kunna knytas till denna typ av anordningar. Miljöklasserna enligt lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen, liksom enligt direktivet 1999/96/EG, är nämligen knutna till bilens motor och inte till särskilda anordningar med vars hjälp avgasreningen skulle kunna förbättras. Utskottet skriver också i betänkandet att man tror att det i så fall kommer att röra sig om ett fåtal fordon. är den myndighet som handlägger och bereder frågor åt regeringen. Det är också den myndighet som har att utföra projekteringar, upphandlingar och arbeten på de svenska vägarna. I dokument för miljöupphandling av entreprenader, publikation 2001:105, kan man läsa om vilka krav och villkor som ställs på de fordon med vilka arbetet ska bedrivas. Här följer tillämpliga delar ur upphandlingsdokumentet. När det gäller krav på tunga lastbilar står följande: Tunga lastbilar i klass gul eller grön i entreprenader som i huvudsak genomförs i , och är berättigade till en extra bonus för eftermonterade partikelfilter. Partikelfilterbonusen ersätts utöver den bonus som betalas för gröna maskiner och tunga lastbilar. Intyg om avgasutrustningen ska vara utfärdat av tillverkaren eller generalagenten för avgasutrustningen. Provningen ska styrkas med dokument från MTC, här i . Reduktionen av partiklarna ska vara . För den som är intresserad av att fördjupa sig i ämnet finns en att läsa, 2000:4, där det står: Katalysator och partikelfilter finns som tillval för nya bussar och lastbilar och fungerar bra. Partikelfilter går att eftermontera på äldre fordon. Det i har i skriften Dieselpartiklar, ett hot mot hälsan ingående testat och redovisat eftermonterade partikelfilter som uppfyller samtliga krav och som monterats och varit i bruk på ett stort antal tunga dieseldrivna fordon. Ett fullskaleförsök med 120 tunga fordon slog så väl ut att rådet föreslagit den danska regeringen och att omgående införa skattelättnader för tunga fordon med partikelfilter. Det tycks alltså som om myndighetens miljökrav vid upphandling är obekant för regeringen och för utskottets majoritet. Om man får tro texten i propositionen bryter mot EU-direktiv och utbetalar extra bonusar till avgasreningsutrustning som inte påstås vara godkänd eller finnas. Och detta har man tydligen gjort . De ökande tunga vägtransporterna i utförs praktiskt taget helt av dieseldrivna fordon som släpper ut stora mängder partiklar. Det borde vara en högprioriterad fråga att genom ekonomiska styrmedel låta skattenedsättningen omfatta även tunga fordon. Svenska åkerier är kända för mycket god standard på fordonsparken. En skattenedsättning för tunga fordon utrustade med partikelfilter skulle gynna både miljön och svensk åkerinäring. Det finns all anledning för att stödja vår reservation där vi begär att regeringen återkommer med förslag om skattenedsättning för tunga fordon som utrustats med partikelfilter, även sådana som är eftermonterade. Jag yrkar bifall till våra reservationer 2 och 3. 13 (): hade vi en debatt om den nya vägtrafikbeskattningen. Då framfördes det kritik mot att lätta dieselbilar med partikelfilter inte fanns med och att det inte fanns ekonomiska incitament för att få nedsättning skattemässigt. Jag gjorde en något kvalificerad gissning att regeringen skulle återkomma i denna fråga, och står vi här igen. Att få en nedsättning på för dieselbilar med partikelfilter tror jag kommer att vara ett bra argument för dem som står i begrepp att byta bil och som står inför att välja vad de ska skaffa sig. Den här typen av reglering har vi förut använt oss av, alltså att vi inför nya regler för nya bilar. Sedan förnyas bilparken vartefter. Så gjorde vi till exempel när vi antog lagen om katalysator, och det har fungerat bra. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. När det gäller de tunga bilarna och eftermonteringen tror jag inte att jag gissar helt fel om jag säger att också den frågan återkommer. Arbetet med att få ett miljövänligare transportsystem är inte bara en svensk angelägenhet, utan detta har diskuterats också i många andra länder. Kommer vi sedan fram till ett gemensamt ställningstagande på europeisk nivå styr kanske också det upp hur det här ska hanteras. Eftermonteringen finns förvisso inte med jag är definitivt ingen expert på bilar men de jag har pratat med säger att med den kostnad som den åtgärden skulle medföra utan att vi ändå kommer ned på de nivåer som är önskvärda är det tveksamt om ett sådant styrmedel på skattesidan skulle vara en hjälp. Är det någonting som kommer att förändras med tiden allteftersom tekniken utvecklas och de ekonomiska incitamenten förstärks, så är det detta. Med all sannolikhet kommer vi att få göra nya förändringar när det gäller beskattningen av bilar. 14 () replik: Efter snart fulla i denna kammare har jag inte stor tilltro till möjligheten att vända någon omröstning här i kammaren innan det är dags att rösta därför kommer jag inte att nämna om det men det är faktiskt vad jag rekommenderar. Här finns ju ett fullskaleförsök där man visar att det vi här talar om faktiskt är möjligt och att kostnaden är så pass liten att den är värd att ta för en personbil, tror jag. För en lastbil talas det om . Med tanke på att de kan gå så oerhört länge med insatsfilter blir det faktiskt ekonomi i detta. Jag rekommenderar alltså detta. Dock har jag en förståelse här. Jag är kanske lite mer insatt i just tekniken det får vi väl respektera och min kontrahent kanske i andra saker, så jag vill rekommendera att man återkommer till frågan, som är en miljöfråga en marginell sak när det gäller en stor lastbil som kostar flera miljoner. Det här fungerar ypperligt kan jag säga. 15 () replik: Att kan det tekniska bättre än jag ska vi inte ha någon som helst diskussion om. Men återigen: Den beprövade metoden, att det är den nya fordonsparken som störst vikt läggs vid för att styra upp vad man ska skaffa sig, är en metod som jag tror är gångbar. Men naturligtvis är det så att tekniken går framåt. Det tas fram nya saker. Ekonomiskt blir det kanske också billigare om fler gör detta. Då är det kanske dags att återkomma och justera i de här skattefrågorna just när det gäller bilar och lastbilar. 16 () replik: Av upphandling framgår att det räcker att ha ett intyg om att man har renoverat motorn och infört den teknikutrustning som finns. Då får man från en skattereduktion motsvarande vad som gäller för de nyaste bilarna. En lastbil går kanske 150 000200 . Det innebär att den har en mycket lång livscykel jämfört med mycket annat vägmässigt så att säga, så det finns all anledning att introducera den här möjligheten för dem som kan eftermontera filter. Det skulle mer vara standard i , tycker jag. Det behöver inte vara bara i storstäder som det finns dåliga miljöer, utan de finns också i småstäder. Därför hoppas jag att man återkommer. Eftersom man just nu hanterar detta på regeringsnivå i tycker jag att det kunde göras också i . Vi behöver inte ligga efter danskarna även om vi har byggt en bro till dem. 17 () replik: Viktigast i den här debatten är ändå, tycker jag, att vi är överens om inriktningen. Vi är överens om att förslaget som sådant är bra. Om det sedan behöver kompletteras i efterhand tänker inte jag vara motståndare till det. Det här är i alla fall ett steg i rätt riktning. Alla är angelägna om detta, som anses vara ett bra förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Beskattning av europakooperativ Föredrogs skatteutskottets betänkande 2005/06:SkU28 Beskattning av europakooperativ (prop. 2005/06:36). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § En modernare kriminalvårdslag Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU33 En modernare kriminalvårdslag (prop. 2005/06:123). 18 (): Vi står bakom samtliga våra 19 reservationer och fyra särskilda yttranden. Mängden tyder väl på att vi har olika uppfattningar om både stora och små saker. Men jag yrkar bifall endast till reservation 1. Kriminalvården i har stora problem. Det finns en rad offentliga rapporter där man har kritiserat bristerna i verksamheten, och återfallsstatistiken talar sitt tydliga språk när det beträffande vissa brott är som återfaller i brott innan gått. Inom kriminalvården har regeringens misslyckande med att skapa ett fungerande rättsväsende särskilt tydligt kommit i dager. Statens ansvar för brottsligheten tar ju inte slut när brottslingen dömts till fängelse. Det är tvärtom då som den verkliga utmaningen börjar att genom frihetsberövandet både straffa och återanpassa en dömd brottsling. I SEKO-Nytt från står det så här: För att få kriminalvården att fungera i enlighet med uppdraget, ge personalen bra förutsättningar att arbeta och en hygglig arbetsmiljö, får inte beläggningen överstiga . Jag instämmer i uppfattning. Kriminalvården håller visserligen på att bygga ut antalet platser, men det räcker inte. Ska vi ha en kriminalvård värd namnet vård det heter ju kriminalvård måste vi lösa platsbristen. var medelbeläggningen på häkten . De slutna anstalterna hade en beläggning på . De öppna klarade sig visserligen , men också det är för högt. Trots detta lägger vi ned anstalter. Jag tänker bland annat på det som för någon vecka sedan stod i medierna om Roxtuna som ska läggas ned nu . På Roxtuna skriver till och med internerna till justitieminister och säger att de vill ha kvar anstalten. Enligt TT skriver de: Roxtuna är en av de få anstalterna som har en fungerande drogterapi. Varför lägger man ned Roxtuna? Ja, det gör man inte därför att den är dålig, utan därför att den ska finansiera en annan anstalt. Men antalet platser netto blir inte vad man kunde förvänta sig. Nej, svaret på frågan om varför Roxtuna läggs ned är att de satsningar som och ni socialdemokrater påstår att ni gör inte på långa vägar räcker till. Jag ska inte sjunga som jag först hade tänkt göra utan säger bara: Släpp fångarne loss, det är trångt! Så tolkar jag detta betänkande. Vi är inte bortskämda med att förslag från regeringen kommer snabbt. Men det gjorde detta förslag. Det har ju inte gått lade fram sitt förslag. I stället för att komma med ett helt genomarbetat förslag lyfter regeringen ut de delar som eventuellt kan lätta lite på trycket. Som vi ser detta är många av förslagen en återgång till någon form av halvtidsfrigivning. I ett debattsvar nu i vår i tidningen uttalar sig under rubriken inte straffen av ekonomiska skäl. Vad är då skälet? Jag undrar om ni socialdemokrater anser att vi har för långa straff och att ni därför vill korta ned dem. Jag kan ge två exempel som jag tycker att ni ska ta med er. Strafftiden för grov misshandel är . Men senaste statistik som jag fått tag på visar att medelstrafftiden för detta brott var 18 månader. För grov kvinnofridskränkning ett brott som möjligtvis skulle kunna få er att reagera varierar strafftiden mellan och . Den utdömda medelstrafftiden för detta brott var tio och en halv månad. Det vet både ni socialdemokrater och vi moderater, och ni socialdemokrater tycker ju att det är bra, att straffskalorna inte används. Flertalet påföljder ligger längst ned i botten på straffskalan eller till och med under straffskalan. Regeringens förslag om vistelse i halvvägshus samt utökad frigång öppnar i praktiken för en halvering av vissa strafftider, som av väldigt många uppfattas som korta. Detta motsätter vi oss. Det har vi också skrivit i reservationer. Jag har en fråga till majoriteten. Många som är dömda för ekonomisk brottslighet eller vissa sexualbrott brukar ju sköta sig riktigt, riktigt bra i fängelserna. Tycker ni att det är lämpligt att också de får avtjäna stora delar av sin strafftid med utökad frigång, det vill säga i sin egen bostad? Och hur ska ni kontrollera att man inte återupptar sin brottsliga verksamhet? Man kanske till och med ska hem och bo i den bostad där ett eventuellt brottsoffer finns. utgår jag från att det inte blir på det sättet, men möjligheterna öppnas ju. Vår grundinställning är att utdömt fängelsestraff ska avtjänas och att villkorlig frigivning ska kunna bli möjlig när man har avtjänat två tredjedelar av strafftiden. I vårt förslag finns en morot. I ert förslag finns möjligtvis en liten, liten piska. Moroten i vårt förslag är att sköter du dig, ja, då blir du villkorligt frigiven efter två tredjedelar av strafftiden. Det skulle ge, är vi helt övertygade om, ett mycket bättre klimat på våra fängelser, både för de intagna och för de anställda, vilket skulle möjliggöra en helt annan vård och behandling. Oavsett om vi är riksdagsledamöter eller fängslade, är vi oerhört mottagliga för incitament som kan påverka vår framtid. Alla är det inte, det vet jag, men de allra flesta är det. Vid bedömningen av om det ska bli aktuellt med en frigivning ska det naturligtvis tas väldigt stor hänsyn till hur man har skött sig i fängelset hur man har deltagit i sin programverksamhet, hur studierna har fortskridit, hur man har skött permissionerna och om man har varit drogfri. Det är oerhört viktigt att hela strafftiden gäller vid allvarlig misskötsel. Vet man det från början när papperen är klara, vet man också vilka spelregler som gäller. Då är det en morot, och jag tror att det kommer att förbättra kriminalvården. När presenterade propositionen kunde man få uppfattningen att nu var det hårda tag som gällde. Jag kommer ihåg att när jag såg det på text-tv nästan rös jag av hur ruskigt det skulle bli för dem som inte skötte sig. Om man inte skötte sig kunde man få sitta längre än två tredjedelar av strafftiden. Så här sade enligt tidningen : är det viktigt att de som missköter sig på olika sätt bråkar, använder droger eller rymmer också ska få konsekvenser av det. I stället för de som ges i tillägg , ska tillägg kunna ges upp . Det är ruskigt, det är tufft, det är hårt. Men läser man sammanfattningen i dagens betänkande på första sidan kan man ju få en helt annan uppfattning, och jag tror att det är den som gäller. Där står det: Villkorlig frigivning skall som huvudregel även fortsättningsvis ske när två tredjedelar, dock minst en månad, av strafftiden avtjänats. Om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning skall den skjutas upp. Synnerliga skäl är på juristspråk, har i alla fall jag fått lära mig, väldigt tungt. Jag tror att de allra flesta kommer att friges efter två tredjedelar av strafftiden, även om de strular ganska ordentligt. Och på s. 16 står det att det bara är de som riktigt, riktigt allvarligt har misskött sig som ska få längre strafftid. Så den här piskan är väldigt liten. Vår morot hade varit mycket, mycket bättre och hade smakat mycket bättre, det lovar jag. Många som sitter på våra fängelser har drogproblem. Den som döms till fängelse ska kunna erbjudas hjälp att sluta med både droger och kriminalitet. Han eller hon ska vara bättre då straffet är avtjänat. Vi bejakar möjligheten att kunna avtjäna sitt straff helt eller delvis på behandlingshem. Men som vi alla vet avbryter de allra flesta sin vård när två tredjedelar av straffet är avtjänat. Detta är inte bra. Vi anser att hela behandlingen ska genomföras. Har det bedömts att man behöver en behandling är det faktiskt minimum för att klara av att bli drogfri. Man ges inte en chans om man på eget val kan avbryta behandlingen när två tredjedelar av tiden har gått. Vi ser möjligheten att avtjäna delar av ett fängelsestraff på ett vårdhem eller motsvarande som en förmån. Den bör ses som en ömsesidig överenskommelse mellan den som behöver vården och samhället. Man kommer överens helt enkelt, och sedan är det detta som gäller. Och det är viktigt att man kommer överens, för annars kanske inte den riktiga viljan finns hos den som ska ha vården. Då tycker jag att vi kanske ska satsa ännu mer på några andra som är motiverade och verkligen vill. Då tror jag att vi når bäst resultat. Därför bör man ställa upp villkor som innebär att man helt enkelt är skyldig att genomgå hela vårdvistelsen, även om den så att säga faller bortom de två tredjedelarna av strafftiden. Villkorlig frigivning bör alltså inte komma i fråga innan den avtalade vårdtiden är genomförd. Den som avbryter behandlingen ska enligt vår uppfattning inte heller få tillgodoräkna sig tiden som avtjänad strafftid. Avbrottet ska till och med kunna räknas som en form av misskötsel. Det är viktigt att tiden i fängelse används på ett riktigt sätt. Programverksamheten ska naturligtvis hålla hög kvalitet. Många behöver förbättra sin utbildning. Då avser jag både studier och yrkesutbildning. Vi vill återupprätta arbetslinjen inom kriminalvården. Kriminalvården ska ha en tydlig arbetslinje. Det är mycket viktigt. Många interner har inte normala rutiner. Man behöver lära sig att laga mat, tvätta, städa, läsa tidningen, med mera enkla, banala saker för oss. Det är viktigt att man lär sig detta, och där tror jag att vi är överens. Avslutningsvis ska jag kort nämna några av förslagen som förts fram i motioner. För mig är det självklart att den som har dömts till utvisning efter avtjänat straff ska sätta undan pengar av det man tjänar till hemresan. För mig är det självklart att fängelsedömda inte ska ha tillgång till sitt pass då de sitter i fängelse. Jag tycker också att det borde vara möjligt att övervaka vissa dömda med elektronisk fotboja under permission, till exempel de som är dömda för grov kvinnofridskränkning. I dagens är det inga problem att övervaka, i stort sett på metern när, var fiskare och fiskebåtar befinner sig. Det borde inte heller vara omöjligt att hålla koll på dömda brottslingar under permission om viljan hade funnits. Det gör den inte hos nuvarande riksdagsmajoritet. 19 (): När det finns omfattande system i samhället som inte fungerar tillsätts det ofta en parlamentarisk offentlig utredning för att tänka igenom och diskutera vad man kan göra åt problemet. Utredningens uppgift är att förbereda ett lagförslag. Under närmare jobbade med att få fram ett förslag till en ny kriminalvårdslag. Jag var själv med i utredningen, liksom några till som sitter här . Det var högt i tak och vi var många som med stor entusiasm tog oss an uppgiften. Förslag på hur kriminalvården skulle kunna förbättras lades till andra förslag. Till slut blev det två hela böcker på 1 100 sidor. För er som inte har sett dem kan jag visa hur de ser ut. Utgångspunkten i betänkandet var att skapa drivkrafter för varje enskilt intagen att förändra sig och att det skulle bli ett bättre klimat på anstalterna. Slutprodukten blev ett omfattande förmånssystem som innebär att intagna som följer sin verkställighetsplan och som i övrigt rättar sig efter regler får förmåner och har möjlighet att flyttas upp i ett nivåsystem som reglerar innehållet i verkställigheten. Misskötsamhet skulle kunna medföra att den intagne flyttades ned i samma system, och konsekvenser skulle snabbt följa på olika handlingar. står bakom den här typen av individanpassat system i anstalt som bygger på incitament för de intagna att sköta sig och utvecklas i en positiv riktning. Problemet med det förslag som vi debatterar , regeringens proposition En modernare kriminalvårdslag, är att regeringen har lyft ut förslag om utökad utslussning separat utan att det ses som en del av ett större förmånssystem. Jag står bakom att det måste bli bättre utslussningsmöjligheter än för dem som suttit i fängelse . Men det är fel att enbart plocka ut det förslag som var det mest långtgående som kommittén föreslog. Att få utökad frigång, det vill säga att kunna vistas helt utanför fängelset efter halva tiden utan fotboja, var tänkt som den största belöningen för en person som varit klanderfritt skötsam . Under den tiden tills personen skulle kunna uppnå denna stora förmån skulle han eller hon ha fått många mindre belöningar på vägen. föreslog dessutom att utökad frigång enbart skulle vara för dem med i fängelse och alltså tidigast kunna komma i fråga efter det att någon hade suttit . Regeringen tycker att dömda med sex månaders fängelse och uppåt ska kunna ta del av utslussningsmöjligheterna. Därmed räcker det med att dessa intagna varit enbart i fängelse. Det är för att visa att man verkligen förtjänar att komma ut efter halva tiden. Dessutom handlar det knappast om utslussning. Utslussning är viktigt vid längre straff. Det handlar kort och gott om en belöning för den som varit skötsam och att regeringen får loss platser i kriminalvården. Förslaget är ytterligare ett i raden av förslag som kommit om hur man på olika sätt kan omvandla fängelsepåföljder som domstolarna dömt ut till något annat. Att personer döms till sex månaders fängelse och är ute efter halva tiden utan att man vågar tala om halvtidsfrigivning för vissa är att komplicera allt och riskera att urholka domar och rubba allmänhetens förtroende. Därför yrkar jag bifall till reservation 7. Det har varit möjligt med utslussning med fotboja vid längre straff. Det tycker vi i är bra. Då får en intagen vänja sig vid friheten samtidigt som kriminalvården kan uppfylla sitt övervakningsansvar på ett riktigt sätt. Men utökad frigång, att få vistas utanför anstalt utan boja före villkorlig frigivning, kan vi inte säga ja till, särskilt inte när kvalificeringstiden är så kort. Den andra delen av propositionen handlar om den villkorliga frigivningen som normalt infaller efter två tredjedelar av påföljden. Missköter sig en intagen kan den villkorliga frigivningen flyttas fram . Regeringen tycker nog med all rätta att det blivit ett stort problem att den villkorliga frigivningen flyttas fram så ofta med resultatet att intagna blir kvar i anstalt. Platser upptas som behövs till andra, och det hela blir dyrt. I stället för att se att senareläggning av villkorlig frigivning är följden av ett råare anstaltsklimat med många som missköter sig och göra något åt det problemet ser regeringen i stället till att minska möjligheterna till senareläggning av villkorligt frigivning. Det är den i stort sett enda reaktionen på felaktiga beteenden. ska det krävas synnerliga skäl för att frigivningen ska flyttas fram. Enstaka fall av misskötsamhet ska inte få någon konsekvens. Om någon i enstaka fall vägrar delta i anvisad sysselsättning eller vid enstaka tillfälle är aggressiv ska inget hända. Detta är fel. All misskötsamhet måste få en konsekvens, någon direkt reaktion. Framflyttning av villkorlig frigivning är inte ett bra incitament att hejda misskötsamhet. Men det är den enda negativa konsekvens vi har att ge, eftersom regeringen inte vill möjliggöra något annat.