prot · GT09136 · 2006-06-07 00:00:00 — Ytterligare ett villkor är nödvändigheten. Det föreligger krav på att anonymt vittnesmål kan beslutas bara när det är strikt nödvändigt. Villkoret innebär att anonymt vittnesmål inte kan beslutas i fall där det inte finns andra, mindre ingripande sätt att tillvarata de skäl som nämns, exempelvis vid praktiska skyddsåtgärder. Vidare är ett villkor hänsynen till tilltalads försvar. Enligt tillägget i lagen finns det också ett krav på att anonymt vittnesmål inte får medföra väsentliga betänkligheter vad gäller den tilltalades försvar. I detta krav ligger att man ska se till i hur stor utsträckning den tilltalades rätt till ifrågasättande av vittnes trovärdighet begränsas vid anonyma vittnesmål. Det centrala i sammanhanget blir hur viktigt det är för den tilltalade att känna till vittnets identitet för att kunna försvara sig. Det processuella kravet är att det för att anonymt vittnesmål ska kunna beslutas krävs att statsadvokaten, som man säger i här är det väl riksåklagaren inger en begäran om det. I de fall rätten finner att samtliga villkor är uppfyllda kan rätten besluta om anonymt vittnesmål. Rätten måste inte besluta om detta bara därför att villkoren är uppfyllda. Rätten får företa en skönsmässig värdering av om det i det konkreta fallet är ändamålsenligt att tillåta att vittnets identitet hålls dold i högre eller lägre grad. Om rätten beslutar om anonymt vittnesmål kan detta genomföras på flera olika sätt. Det kan innebära att vittnets namn inte röjs, att det inte ges andra upplysningar som kan leda till att vittnets identitet blir känd eller att fysiska eller tekniska åtgärder kan sättas i verket för att hålla vittnets identitet hemlig. Dessa åtgärder kan utnyttjas var och en för sig eller i kombination. Det här var helt kort lite grann om att man ser att de i rätt så grundligt har tänkt igenom detta. Det är noggranna villkor. Jag har inte hunnit ta del av den danska lagen. Men det var intressant att höra att justitieministern kan tänka sig att se över, kika igenom, den norska lagen och hur man har tänkt och resonerat. Jag vet att justitieministern i andra sammanhang tittar på våra nordiska grannländers lagstiftning just när det gäller att komma åt den svåra organiserade brottsligheten. I och har man insett att det här kan vara en väg att gå. 155 Justitieminister (): Jag ska inte upprepa mig när det gäller vittnena. Jag tycker att det alltid är intressant med andra länder, speciellt våra nordiska grannländer. Jag tittar gärna på de sakerna. Men frågan är, som sagt, redan avgjord i från domstolar. Jag har alltså också sakliga invändningar där. Jag vill utifrån inlägg här svara: Jo, vi har gjort mycket. Det vi inte får glömma bort är att samhället i de allra flesta fall klarar det här. Det är inte alls ovanligt att unga, framför allt killar, hamnar lite snett. I de allra flesta fallen klarar föräldrarna, skolan, och polisen upp det här. Vad som utmärker personer som hamnar snett är faktiskt de sociala omständigheterna. Jag ska inte utveckla det här, för det hinner jag inte. Men det är bara att titta på varifrån personen i fråga kommer för att se att han eller hon kommer från trasiga hemförhållanden. Det är sociala orsaker som ligger bakom. Jag har så gott jag kan försökt att svara på era frågor. säger jag återigen till er utan att kräva att eller behöver svara: Det grundläggande för brottsbekämpning är polisen. Då är det polisens organisation det handlar om. är det kvar till valet. Vi har 21 polismyndigheter i . vill ha en enda polismyndighet. har kommunalt gett uttryck för 290 polismyndigheter. Jag tycker att det, inte minst eftersom vi ändå befinner oss i riksdag, vore klädsamt om vi kunde få en någorlunda utveckling när det gäller hur den borgerliga alliansen anser att polisorganisationen ska se ut om man vinner valet . 156 (): Den borgerliga alliansen, där med glädje ingår, har levererat ett dokument som handlar bland annat om polisen. Vi pekar där på att vi tror att det kan finnas en poäng med enmyndighetstanken precis som vi sett när det gäller andra brottsbekämpande myndigheter och myndigheter i övrigt i . Det finns ju där en trend mot en ökad centralisering. Det är helt klart att den organisation vi har med 21 myndigheter med en enorm obalans mellan dessa inte är en optimal organisation. Så blir det ju. Oavsett hur det går i detta val där vi ska gå ut och möta väljarna behöver det tas ett brett grepp om svensk polis med start, tycker jag, . De omorganisationer och förändringar som skett inom polisen har skett helt utan något helhetsgrepp. Det är ju inte så att vi har haft en rapport, en avhandling och en utredning där det pekas på de strukturella problemen inom svenska polisen. Justitieministern väljer att inte göra särskilt mycket åt detta. Han dyker upp på någon presskonferens och säger att nu ska åklageriet och polisen börja jobba ihop. Men det är väl inte riktigt det som ska kallas för ett kraftfullt ledarskap, tycker jag. Alliansens besked är alltså att vi inte ska ha några kommunala poliser. Det finns partier som har luftat detta och tyckt att det hade varit intressant. Det är väl snarare ett uttryck för en väldig desperation, en förståelig desperation över: Var är polisen? Man har i praktiken privatiserat polisen och får leva med kommunala vaktbolag i många kommuner för att ha ordning och reda på gator och torg. Då har man trott att man kan lösa detta genom att kommunalisera polisen. Det finns inget starkt stöd för detta. Det finns säkert folk inom socialdemokratin också som driver detta med samma desperation. Jag gissar att justitieministern har ungefär 290 brev liggande på departementet där folk önskar fler poliser just i sin kommun, i alla fall över 200. Jag tror att det här är sista debatten vi har i denna kammare mellan mig och justitieministern. Jag tycker att det har varit fantastiskt roliga . Jag tycker att det har varit en bra ton och en bra debatt. Jag är glad att vi har kunnat visa på att man inte bara behöver ägna sig åt konflikter när vi markerar var vi står skilda åt när det gäller synen på insatser för ledarskap och polis och kanske när det gäller straffvärden här och där. Vi har också kunnat arbeta konstruktivt för att ska få en så bra lagstiftning som möjligt. Jag tycker att det har varit trevligt och roligt och väldigt stimulerande. Jag är väldigt imponerad över att justitieministern kan stå här så länge, debattera och ha någonting att säga, åtminstone verbalt. Tack så mycket! 157 (): Jag är också lite imponerad av justitieministerns maratonuthållighet i dessa interpellationsdebatter. säger att frågan är avgjord i domstol när det gäller anonyma vittnesmål. Ja, men jag nämnde i mitt anförande förut att det var likadant i . Høyesterett fastslog att det inte gick att ha anonyma vittnesmål. Det var därför som regeringen fick besluta om ett tillägg till lagen. Då skulle min fråga till justitieministern vara: När justitieministern har tagit reda på, låt oss säga noggrant tittat igenom, den norska lagstiftningen, förarbetena och konsekvenser, skulle han då kunna vara beredd att göra en ändring i lagen i ? Det är det det handlar om. I annat fall vet vi att det inte är tillåtet i . Jag kollade upp om man hade gjort någon utvärdering i angående tillägget om anonyma vittnesmål. fick jag besked om att den norska regeringen skulle låta göra en utvärdering . För ville jag veta vad utvärderingen hade lett fram till. Dessvärre fick jag beskedet att man inte hade kommit i gång med utvärderingen, så man vet ingenting . Men förhoppningsvis vet man någonting när ska kika på det här ärendet. Som sagt blir frågan till : Är justitieministern beredd att ändra lagen på ett sådant sätt att det kan bli tillåtet att i vissa fall avlägga vittnesmål under sekretessbelagd identitet? 158 Justitieminister (): Tack för de vänliga orden från er båda. Man vill nästan inte komma med någonting som skulle vara invändningar, men som jag sade är det alltså prövat. Jag har också sakliga invändningar efter att ha träffat många vittnen, som jag tror i alltför stor utsträckning skulle ta chansen så att skyldiga personer skulle kunna gå fria. ska man alltid vara öppen och titta på andra saker. Jag har i vart fall inte i den här debatten blivit övertygad om att ändra ståndpunkt. Men jag tittar gärna närmare på det norska förslaget. Vi kan prata om det . Det kan som sagt vara någonting som vi kan utveckla när det gäller skyddade identiteter, som vi faktiskt infört och som har beslutat om på förslag från oss. Flera andra partier har ansett att det är en bra utväg. Det är inte bara svart och vitt. Som svar på frågan: Nej, jag tror inte på anonyma vittnen, men gärna skyddade identiteter när det gäller poliser. Vi har haft många debatter, , och jag har också haft debatter med Vänerlöv. Jag tycker också att det har varit väldigt trevliga och bra debatter. Vi har några kvar i valrörelsen, och jag hoppas att de kommer att präglas av samma seriositet och samma respekt, med glimten i ögat när det behövs. Tack så mycket! Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på interpellation 2005/06:463 om omfattningen av brottet hets mot folkgrupp vid åberopande av religionsfriheten 159 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att initiera någon åtgärd dels när det gäller motiven till straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp, dels för att säkerställa att intentionerna med bestämmelsen kan få genomslag i den rättsliga prövningen, även då det enbart handlar om att tillskriva grupper, såsom homosexuella, egenskaper som avhumaniserar gruppen. och jag hade en interpellationsdebatt i samma fråga detta år. Redan då poängterade jag att Högsta domstolens (HD) dom i det mål som hänvisar till inte innebär att det är fritt fram att hetsa mot homosexuella. HD konstaterar att bestämmelsen om hets mot folkgrupp i och för sig ryms inom de ramar som ger. I det aktuella fallet tolkas bestämmelsen i ljuset av praxis om konventionsbestämmelserna. Vid en samlad bedömning har det i just det fallet lett till en friande dom. Domstolarna måste fortfarande pröva bestämmelsen i varje särskilt fall. Denna prövning ska ske i ljuset av såväl förarbetena som . Jag sade vidare att HD kan komma att ge ytterligare vägledande uttalanden. Det finns mål i HD om hets mot homosexuella som troligen kommer att avgöras . Jag följer självklart den utvecklingen. pågår inom rättsväsendet ett arbete med att öka kunskapen och medvetandet i frågor som rör homofobi. Polis och åklagare genomför utbildningar kring hatbrott. Inom polisen pågår ett arbete för att förbättra stödet till offer för homofobiska brott. Utredningar om hatbrott handläggs av åklagare med särskild kompetens och erfarenhet för uppgiften. Inom domstolsväsendet pågår ett arbete med bemötande- och attitydfrågor generellt. Allt yngre domare utbildas i frågor rörande homofobi och diskriminering. 160 (): När jag får det här svaret från justitieministern väcker det en del frågor. Den lag om hets mot folkgrupp som beslutade om hade vissa intentioner. Man måste tyvärr säga att HD:s dom när det gäller har urholkat intentionerna med den lagstiftningen. Det är väldigt allvarligt. Då skulle jag vilja ställa väldigt tydliga frågor. Anser justitieministern att de intentioner som man hade med lagen om hets mot folkgrupp ska kvarstå? Hur avser man att säkerställa att man har en lagstiftning som kan ge det skydd mot hets mot folkgrupp som var avsett med lagen när den kom till? Jag vet, precis som justitieministern, att det just nu är ett fall i och att det kan komma att ge ytterligare vägledande uttalanden. Vi vet ännu inte vad det fallet det gäller spridning av flygblad av nazister i kommer att leda till. Det vi vet är att vi har ett problem med den lag som finns i relation till religionsutövning. Jag tycker att religionsfrihet är jätteviktig, och jag tycker också att det är oerhört viktigt att alla oavsett om man är i predikarsituation, är i en moské, en synagoga eller en kyrka eller hänvisar till olika religiösa böcker, måste lika lag gälla i . Hets mot folkgrupp ska inte vara accepterad för att man gör i religionens namn. Vi har tyvärr efter sett att både hets- och hatbrott verkar ha ökat. Man använder sig av liknande formuleringar både i religiösa situationer och också utanför. Det här är alltså väldigt oroväckande. Vi kan tyvärr inte diskutera frågan, det gjorde vi nämligen sist, vad som hade hänt om hade tolkat annorlunda och låtit pröva den här frågan. Antingen ser man att här har vi ett problem och anser att man måste gå vidare eller inte. Jag tycker att svaret från justitieministern inte har varit så tydligt som jag önskar att det vore med att dels peka på problemen, dels säga att här måste vi göra någonting och att den eller den strategin behöver vi ha. Jag kan ha respekt för att man inte har valt strategi och att det kanske är en fråga som fortsatt måste diskuteras. Jag tycker ändå att det är viktigt att man ser de problem som finns och säger: Här ska vi göra något, men vi kanske ännu inte har satt ned foten när det gäller vad vi kan göra. Vi kanske ska prova de här olika vägarna, men vi har inte bestämt oss för vad som är den bästa vägen . Jag hoppas att jag får svar på frågorna av justitieministern. 161 Justitieminister (): Jag har inte så mycket att tillägga, därför att läget är ganska oförändrat. Det är nu ett mål i HD som möjligtvis kan förändra situationen. Vi har inte på något sätt ansett att den enskilda domen har flyttat tillbaka positionen. Men jag är fullt medveten om att underinstanserna i vissa fall har hänvisat till . Som sagt är det mål som inte bara är på väg upp utan som finns i domstol och som kommer att avgöras inom den allra . Det kan förändra situationen. Men jag kan redan nu säga att regeringen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka rättigheterna för homosexuella. Vi följer utvecklingen noga, och vi kommer att vidta de åtgärder som behövs för att ytterligare stärka deras rättigheter. 162 (): Jag vet inte om jag ska förstå det som att justitieministern medvetet väljer att inte svara eller om det är omedvetet. Det finns olika aspekter på det hela. Som justitieministern gick in på här har fått konsekvenser som gör att till exempel nazister nu säger samma sak om homosexuella som sade om homosexuella, men då gör man det inte i en predikosituation utan genom flygblad. Här har vi haft en dom i lägre instans där man har tolkat i HD som att detta även appliceras utanför predikosituationen. Det är det som testas i HD just . Vad det leder till vet vi ännu inte. Men vad jag vill gå in på, som justitieministern inte har svarat på, gäller det vi vet. Och det vi vet och som inte prövas i HD är att man har fått frirum när det gäller religiösa rum, religiösa situationer, det vill säga att man har sagt att det här är en predikosituation och att pratar om religionsfrihet och att man då inte kan använda lagen om hets mot folkgrupp. Det är det här som är problemet. Jag skulle vilja fråga justitieministern: regeringen fortfarande bakom intentionerna i bestämmelsen om hets mot folkgrupp? Om man gör det måste man ju erkänna att HD-domen får konsekvenser, det vill säga att det kan bli så det vet vi ännu inte för det beror på HD-domen att olika lagar kommer att gälla vid hets i en religiös situation och vid hets utanför det religiösa rummet. Ser man det här som ett problem? Tänker man i så fall ta fram en strategi? För mig handlar det här om försvaret av alla människors lika värde. Det handlar inte bara om homosexuellas situation. Det handlar också om judiska och muslimska gruppers situation. Jag är väldigt orolig ifall vi plötsligt ska ge en möjlighet att hetsa i religionens namn. Om vi har otur kommer HD att säga att nazisternas flygblad är tillåtna. Då kan vi verkligen säga att lagen har urholkats. Men även om HD dömer fällande i det här fallet, kommer fortfarande situationen med predikosituationen att kvarstå. Är det ett problem? Jag bara upprepar frågorna för jag vill ha svar på dem: Står regeringen fortfarande bakom intentionerna i lagen om hets mot folkgrupp? Hur avser man att gå vidare för att se till att predikosituationen inte ska vara ett frirum för hets mot folkgrupp? 163 Justitieminister (): Svaret är entydigt: Vi kommer att fortsätta arbeta för att den här bestämmelsen ska finnas och också på andra sätt stärka homosexuellas rättigheter. Det är ingen tvekan om det. Däremot ska kanske varken jag eller spekulera i eventuella domars utslag. Det är olämpligt att recensera domar som har varit, och det är än mindre lämpligt att riksdagsmän eller statsråd ska göra bedömningar när det gäller domar som ska prövas. Precis som i all annan lagstiftning är det en ständig balansgång mellan den enskildes intressen och andras yttrandefrihet, religionsfrihet, tryckfrihet. förefaller det som om det här problem bara skulle finnas här. Så är det ju inte. Denna balansgång finns i all möjlig lagstiftning när det gäller alltifrån förtalsmål till tryckfrihetmål och många, många andra mål. Det kommer vi att få leva med här när det gäller att hitta den rätta balansen. Dessutom är det på det här området, liksom på många andra områden, inte vi själva som helt avgör bedömningen och balansen, eftersom vi har skrivit under och är underkastade praxis. Men det är ingenting som är specifikt för det här. Jag kan återigen upprepa att vi kommer att fortsätta att driva arbetet så att inte homosexuella utsätts för trakasserier. Vi kommer att stå på deras sida så att de inte ska behöva känna att vi inte ger dem det skydd som behövs. Vi kommer att fortsätta att ha situationen i lagstiftningen att olika intressen kolliderar med varandra, och det är ingenting specifikt i just den här frågan. 164 (): Jag tycker att det är bra att justitieministern betonar att skyddet ska kvarstå. Men han säger också att man inte kvarstår vid att intentionerna i bestämmelsen ska finnas kvar. Man skulle kunna välja olika vägar. Dels skulle man kunna välja att se över motiven när det gäller straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp, dels skulle man kunna göra en förändring av . Det finns olika strategier som man skulle kunna välja. Jag skulle vilja att man ändå diskuterade det. När det gäller skyddet jag tycker att det är jätteviktigt tror jag att vi måste se till alla grupper. Vi måste se till de homosexuella, vi måste se till den judiska gruppen och den muslimska gruppen och vi måste se till andra som kan utsättas för hets mot folkgrupp. Då frågar jag vilka åtgärder justitieministern har vidtagit för att ha en dialog med alla grupper som kan utsättas för hets mot folkgrupp och hur skyddet mot hets mot folkgrupp ska bibehållas och förbättras. Domen om och domen som ska komma i HD när det gäller nazisterna i har främst rört homosexuella. Men vi har också en diskussion om till exempel kassettbanden i Stockholmsmoskén. Vi vet att det här handlar om många olika grupper. Jag tycker därför att man måste ha en strategi som rör alla grupper. Vilka åtgärder har justitieministern vidtagit där och vilka åtgärder kan han tänka sig vidta? Kan han tänka sig att ha strategier för att se till att vi har en lagstiftning som har samma intention, antingen att försöka främja eller att se över motiven till straffbestämmelserna. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på interpellation 2005/06:465 om motverkande av islamofobi i polisarbetet 165 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att motverka att företrädare för polisen uttalar sig på ett sätt som bidrar till rasism eller islamofobi. Hon har också frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att säkerställa att polisen i sin verksamhet respekterar människors lika värde. Låt mig inledningsvis understryka att jag kraftfullt tar avstånd från rasistiska uttalanden. Där är jag helt överens med interpellanten. För att motverka att rasism och främlingsfientlighet förekommer i verksamheten krävs bland annat att polisen som organisation representerar ett brett urval av befolkningen. Det bedrivs därför inom polisen ett aktivt arbete med att öka andelen anställda med annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk. Många polismyndigheter har kontakter med invandrarföreningar, anordnar öppet hus och driver projekt i syfte att öka intresset för polisen bland personer med invandrarbakgrund. För att förändra attityder och beteenden krävs dessutom att man utbildar och medvetandegör personalen, och här vet jag att polismyndigheterna gör en hel del insatser. Flera av de stora myndigheterna bedriver också chefsutbildningar i mångfaldsfrågor. Jag kan vidare nämna att genomför årliga utvecklingskonferenser med information och utbildning om homofobi, antisemitism och främlingsfientlighet. och ytterligare några myndigheter fick regeringens uppdrag att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Därutöver fick ett regeringsuppdrag att inventera och kartlägga polismyndigheternas insatser och kompetens i frågor som rör hedersrelaterat våld. kommer samtliga polismyndigheter att få utbildning på området. För att se till att de beslut som fattar vilar på ett etiskt väl genomlyst underlag beslutade regeringen att inrätta ett etiskt råd vid . tillsatte rikspolischefen också en arbetsgrupp med uppgift att verka som stöd för etikarbetet inom polisen. Arbetsgruppen ska bland annat föreslå aktiviteter som stimulerar en bred diskussion inom polisen om etikfrågorna. Gruppen leds av överdirektören för , och flera länspolismästare ingår i den. Det pågår alltså ett omfattande arbete inom polisen när det gäller dessa frågor. Jag är angelägen om att det ger resultat och följer därför utvecklingen noga. 166 (): Jag har tidigare ibland diskuterat just polisens syn när det gäller invandrare generellt. Jag tänker inte ta den diskussionen utan fokusera på polisens syn när det gäller den muslimska gruppen i . Jag reagerade på ett uttalande i en tidning av en polis. Man pratade om ungdomsbrottslighet i förorten. Polisen sade: De här ungdomarna går hem till sina föräldrar. De svär vid och då tror föräldrarna på dem. Det såg han som ett problem. Det han indirekt säger med detta uttalande är att de som står för ungdomsbrottsligheten är muslimer. Det är den typen av uttalanden som bidrar till islamofobi i vårt samhälle. Det här är en förort som jag känner till väldigt väl. Jag känner också till en del av ungdomsbrottsligheten och jag vet att det inte är de muslimska ungdomarna som står för ungdomsbrottsligheten. Det är alltså ett osant uttalande. Jag har också noggrant läst justitieministerns svar på min fråga. Jag tackar för svaret. Jag kan inte se några åtgärder över huvud taget som specifikt rör motverkande av islamofobi. Stämmer det, eller ska islamofobi indirekt komma in under diskussionen om främlingsfientlighet? I så fall tycker jag att det är väldigt olyckligt. Då ser man inte att islamofobin finns, att den är ett problem och att den måste tydliggöras. Har man inte specifikt vidtagit några åtgärder för att motverka islamofobi för att se till att polis och polischefer har kunskap om islamofobins grunder och historia och kunskap om hur man känner igen och identifierar islamofobi? 167 Justitieminister (): Det är klart att de frågorna också finns med i polisens uppdrag att se till att kunskapen ökar bland poliser. Det handlar om kunskap om personer som har en annan etnisk bakgrund. Då kommer självklart den här frågan in. Om vill dra så långtgående slutsatser av den enskilde polisens uttalande har jag inga synpunkter på det. Jag är inte beredd att göra det. Jag är däremot beredd att fortsätta att se till att de etikutbildningar som bedrivs på flera av myndigheterna också fortsätter. Det handlar då inte om en specifik grupp utan om att se på diskriminerings- och mångfaldsfrågorna så att man inte igen behöver uppleva det som har hänt inom polisen, framför allt tidigare, då personer har känt sig diskriminerade. Jag vill ändå säga att jag tror att det inte finns någon myndighet i som så drastiskt har förändrat sitt synsätt. kunde man ibland till och med öppet uttala sig på ett sätt som väckte anstöt.