prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Detta strider mot en grundläggande princip för svensk beskattning, nämligen att man inte ska beskatta något förrän skattebasen har gett pengar att betala skatten med. Varför ska vi ha kvar en skatt som gör oss alla lite fattigare? Vad kan vitsen vara med det? Frågan ställs givetvis till majoriteten i riksdag socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister. I krävs det gott om pengar för att äga hus, inte minst för att betala fastighetsskatten. höjs taxeringsvärdena för fastigheter i . I min hemkommun, , som på intet sätt är värst i , beräknas höjningarna i vissa fall bli . Det är alltså inte bara kustnära fastigheter som drabbas av stora höjningar av taxeringsvärdena . Den orättvisa och illegitima fastighetsskatten skapar återigen oro och frustration hos många egnahemsägare i . Man förstår, med rätta, inte varför man ska betala mer i skatt för sitt eget boende på grund av att några av grannarna har sålt sina fastigheter. Man förstår, också med rätta, inte varför man ska tvingas sälja sitt hem för att betala skatt på pengar som man inte har i handen. De som drabbas är i första hand människor med små ekonomiska marginaler och de som valt att satsa en större del av sin privatekonomi på det egna boendet. ambition, och det ska inte råda någon som helst tvekan om detta, är att ta bort fastighetsskatten. Men det måste ske med ansvarstagande och förnuft. Fastighetsskatten måste dock börja sänkas . Det gäller både småhus och flerbostadshus. För att ta bort effekten av de i vissa områden galopperande taxeringsvärdena måste det också införas en takregel, vilket också finns beskrivet i den trepartireservation som finns i betänkandet. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. 125 (): Mitt hem är min borg. Jag började mitt anförande i den förra debatten med ett psalmcitat. Jag börjar det här med ett annat klassiskt citat: Mitt hem är min borg. Jag tror att det är där som den stora skiljelinjen går mellan socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister och övriga partier, allianspartierna. Det beror på hur man ser på huset och bostaden. Är det ett skatteobjekt i första hand? Eller är det någonstans där man bor? Den bostad man bor i blir så väldigt olika saker beroende på om det i första hand är ett skatteobjekt eller om det är där man bor. Hela grunden för fastighetsbeskattningen, eller bostadsbeskattningen som jag skulle vilja kalla den, utgår just ifrån att man kan spekulera i bostaden. Men jag vill påstå att det är otroligt få människor i det här landet som köper en bostad och bor där med hänsyn till vilka skattevinster man eventuellt kan göra . Vi vet att det är av alla människor som byter bostad . Det är inte fler. De flesta bor otroligt långa tider på ett och samma ställe även om de har villor och bostadsrätter. Man gör visserligen ofta en bostadskarriär. Man flyttar från mamma och pappa till en etta som studentlägenhet eller till något annat. När man bildar familj söker man ofta det som är bäst för barnen, om man nu uppfattar det på det sättet, nämligen en marknära bostad, ofta en bostadsrätt eller en villa. Så här önskar väldigt många människor bo. Men sedan ser våra myndigheter och vi här i majoritet, som jag dessbättre inte tillhör, det på ett helt annat sätt. Boendet är ett skatteobjekt. Det syntes så väldigt tydligt när vi tidigare hade stora räntebidrag som kunde gå till de mest rika personer. Det här avskaffade allianspartierna 19911994 under våldsamma protester från Socialdemokraterna och . satt som bekant inte i under den tiden. Då lovade ni att ni skulle återinföra räntebidragen. Men ack nej, man räknade in alla de 30 miljarder som man tog från hyresgästerna . Det finns inte alls några sådana räntebidrag längre. Då fick man blodad tand. Visst kan man beskatta boendet ännu mer. Så har vi fått en acceleration av det som vi en gång var med på det ska gärna medges att vi var med på detta nämligen att se på olika tillgångar på det sättet att de skulle beskattas inom ramen för kapitalbeskattningen. Sedan har vi fått en bostadspolitik i det här landet som ingen kunde förutse. Det byggs nästan ingenting. Priserna på villor och bostadsrätter, särskilt i storstadsområdena, skjuter i höjden. Och inte nog med det, fru talman, bara bostadsmarknaden för hyresrätter i omsätter enligt fastighetsägarna . Det är alltså per dag. Det är den svarta fastighetsmarknaden. Det är klart att bostäder har blivit guld värda under de här betingelserna. Staten drar stora växlar på detta i form av sin kapitalbeskattning. Taxeringsvärdena går upp våldsamt, och det har framför allt gällt småhusen. Det är därför vi har fått en diskussion om villabeskattningen. Men för är det inte en isolerad företeelse. Vi är otroligt angelägna om att inte få samma situation för alla som bor i flerbostadshus, i hyreslägenheter och bostadsrätter. står vi års stora fastighetstaxering för alla flerbostadshus. Kan ni som har bidragit till att vi har denna våldsamma prisutveckling på småhus garantera att vi inte får samma väldiga genomslag på hyrorna 2007? Ni har grundlagt ett system som automatiskt kommer att höja hyrorna inte bara för 100 000 människor utan för 1 ½ miljon människor. Jag har frågat om detta tidigare här i kammaren. Då har jag alltid fått svaret: Ja, men ni vill någonting annat. Ni är oeniga om villabeskattningen. Ja, det är riktigt. och kd är inte riktigt ense om alla tagen, men vi är ense om en sak, vi måste få en ändring på detta. Vi kan inte fortsätta att höja bostadsbeskattningen som vi har gjort hitintills. Det är den stora skillnaden som väljarna ska ta ställning till i valet. Vi måste få ett slut på den automatiska skärpningen av bostadsbeskattningen i vårt land. sägs det att vi vill avskaffa fastighetsskatten med en gång. Men alla som har förmåga att lyssna hör ju att det inte går efter den här våldsamma höjningen. Under den här mandatperioden har fastighetsskatten på småhus höjts med när det får fullt utslag, utan att har fattat något beslut. Hur mycket blir det för alla andra fastigheter, flerfamiljsfastigheterna? Blir det eller blir det där också? Vi har en situation som är helt omöjlig. Socialdemokraterna och deras stödpartier har gjort boendet till en mjölkko för staten. Det går vi emot. Det vill vi ändra på genom att begära väljarnas förtroende i valet. Sedan finns det en massa andra saker i det här betänkandet som handlar om förmögenhetsskatten. Jag är helt enig med . Jag ska inte upprepa det han har sagt. Det finns ett alliansprogram för hur man ska kunna ta bort den på två mandatperioder och så vidare. Förmögenhetsskatten har en speciell verkan eller möjligen två. Den är nästan frivillig, som nuvarande chef sade när han framträdde i skatteutskottet. Det kan man protestera mot. Den kanske inte är så jättefrivillig. Men när finansminister är nöjd med att tre fjärdedelar av förmögenhetsskatten betalas av den rikaste kvartilen då blir jag väldigt orolig, för då betalas en fjärdedel av förmögenhetsskatten av andra än de som är rikast. Det som är problemet är att skatten inte betalas efter bärkraft. Vi har reserverat oss i det här betänkandet på en lång rad punkter. Det gäller uppskovsreglerna, vinstberäkningar vid avyttring av äldre småhus och så vidare. Och jag vill till de ärade åhörarna här i kammaren och på läktaren säga att jag tror att det bästa är, utan att jag refererar alltihop, att läsa om allt som vi vill i betänkande SkU18. Jag ska inte förlänga debatten. Det finns ett vägval i de här frågorna . Vi vill göra det möjligt för vanligt folk att köpa hus, att bo på ett vettigt sätt, att förutse att hyrorna inte stiger helt plötsligt till följd av skattebeslut i denna riksdag, att det blir verkliga förhandlingar mellan hyresgäster och de olika fastighetsägarföreningarna utan att lägger sig i dessa. Jag menar att vägvalet är lätt. Det finns de som är väljarna svaret skyldiga, och jag förväntar mig att i denna debatt få ett väldigt klart besked om ni kan garantera att allmänna fastighetstaxering av flerfamiljshus inte kommer att innebära skattehöjningar och hyreshöjningar för ungefär 1,5 miljoner hyres- och bostadsrätter i det här landet. 126 PER (): Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 2, 11 och 13. lönar det sig att nagelfara eller läsa utskottets ställningstaganden lite mer noggrant. Det kan ju vara så att ett och annat kan dölja sig där i sättet att argumentera och även ordningen vad gäller argumenteringen. Vi läser på s. 8, herr talman, där det står att statens intäkter från fastighetsskatten beräknas till ca . Det är ju ett konstaterande. Sedan kommer det första argumentet: Ett slopande av fastighetsskatten skulle få betydande statsfinansiella återverkningar. Vad är det här för typ av argument? Ja, det brukar kallas för konsekvensetiska argument, det vill säga att man ser till konsekvenserna, inte till sättet som man genomför en sak på. Man ser till slutmålet. Målet är statskassan, finanserna. Det är inte oviktigt på något sätt. Men vad är medlet då? Ja, medlet är ju en beskattning på ägande, på fastigheter, på hus, som under ett antal års tid har lett till att människor har varit tvungna att flytta från dem, sälja dem. De har inte kunnat bo kvar. Det har lett till en hel del tragedier. argumentering ser man inte skillnaden mellan mål och medel, utan man sätter upp målet, de 28 miljarderna, och låter det vara ett tillräckligt skäl för att behålla fastighetsskatten som den är . Man har ändrat lite grann i konstruktionerna , men i princip är den kvar. Det skulle med ett fint ord kunna kallas för fiskal utilitarism, herr talman. Fiskal har med statskassan att göra och utilitarism har med nyttan att göra. Då är det alltså en fiskal nytta, en fiskal konsekvensetik. Det handlar till syvende och sist om statsnyttan. Hur många medborgare som drabbas på vägen säger man ingenting om. vet vi hur det har drabbat människor, och jag ska komma in på detta lite mer. Jag vill bara återigen påpeka att det första argumentet är ett rent nyttoetiskt argument, ett utilitaristiskt argument. Sedan säger man i argument två på raden under: Det finns även starka principiella skäl mot att avskaffa fastighetsskatten och så kommer det med en gång en motivering eftersom den utgör en del av kapitalinkomstbeskattningen. Vad är nu detta? Vad betyder det här? Fastighetsskatten är en del av kapitalinkomstbeskattningen, säger man, och kapitalinkomstbeskattning innebär att man likställer kapitalinvesteringar med låt oss säga aktier, obligationer, att sätta in pengar på bank och att investera i ett hus. Då tänker man sig att precis som insättningen på bank ger en ränta som ska beskattas eller aktiekapitalet när det ger utdelning nu ger det ju inte alltid utdelning ska beskattas ger också fastigheter som man köper utdelning. Vad är det då för utdelning? Såvitt jag vet får man ju ingen inkomst av fastighetsinnehav i reda pengar, såvitt man inte hyr ut sin fastighet. har den här resan varit lång för många när det gäller att debattera och diskutera fastighetsskatten, och jag kom väl in i som tillsattes, tror jag, 1999. Jag minns att det då så tydligt talades om att i det material som förelåg i senare propositioner, alltså beredningsmaterialet, står det att om man hyr ut en fastighet som man har investerat i på en marknad får man en marknadsmässig hyra. Den hyran ses som en vinst, och den ska då fångas upp till beskattning. är det inte så att man hyr ut sin fastighet i normala fall. Man bor ju där själv. Men då är det, hävdar ni, som om man hyr fastigheten av sig själv. Det är alltså fortfarande en fastighet på marknaden och man hyr den av sig själv, men man betalar ju inte någon hyra till sig själv. Då hävdar ni ni får väl säga att det är fel, men så har jag i alla fall fått lära mig att det är att man liksom hyr den av sig själv. Man betalar alltså i princip hyra till sig själv och den ska, som ni skriver och säger, fångas upp till beskattning. Ni kan inte skaka på huvudet, för det är ju så ni resonerar. Den här hyran konsumerar fastighetsägaren i stort sett . Han lever upp hyran, han konsumerar den, men den ska likväl fångas upp till beskattning. Det är det man kallar för en icke monetär avkastning. Det är ju ett flott språk. Det är nästan lika flott som fiskal utilitarism, skulle man kunna tycka. Icke monetär avkastning, det vill säga en avkastning som man inte får i reda pengar, är en fiktiv inkomst, och den ska beskattas. När det står i majoritetens text att fastighetsskatten utgör en del av kapitalinkomstbeskattningen ska majoriteten också veta att det är det här teoretiska resonemanget som ligger bakom. Jag ser att ni skruvar på er och skakar på huvudena. Men detta är er teori bakom fastighetsskatten. Stå upp för den. Jag tycker personligen att fiktiv inkomst ska bemötas av fiktiv skatt. Fiktiva intäkter fångas upp av fiktiv beskattning. Det låter väl rimligt. Vi kommer sedan till ytterligare argument: Ränteutgifter bör förbli avdragsgilla. Som om någon hade föreslagit motsatsen. Ingen har sagt något annat. Alla vet att ränteutgifter, inte bara på lån på fastigheter, är avdragsgilla oavsett vad man konsumerar. Det är också en socialpolitisk finess att man ska kunna låna till annat än köp av fastigheter. Såvitt jag vet har ingen ens tagit upp det argumentet, ändå förs det fram som ett av huvudskälen för det egna alternativet. Först på tredje plats det beror på hur man räknar kommer en sats om orimliga effekter för hushållen. Fastighetsskattens nivå måste avvägas och utformas så att den inte leder till orimliga effekter. Vad är då orimliga effekter? Det är uppenbarligen inte att tvingas sälja sitt hus på , eller längs . Man kan ju belåna sin fastighet har vi fått höra tidigare. Man kan belåna den och i princip leva på det kapital som man faktiskt har i huset. När jag går igenom argumenteringen, den är ganska kort, finner jag att den inte håller. Det finns inte intellektuella skäl att säga: Det här var en redig argumentering. Jag förstår den och tycker att den är principiellt tilltalande. Jag skulle vilja säga att argumenteringen inte håller. Ägande av fastighet och konsumtion, som man skulle kunna säga, av den kan jämställas med annat som man äger. Det kan vara en motorcykel, en bil eller en läderjacka som håller . Skulle man inte kunna beskatta den på liknande sätt och se den som en beständig kapitalinvestering? Den intäkt som man har av den är fiktiv. Om man hyr ut läderjackan skulle man få en hyra för den och den måste fångas upp. är det som om man hyr den själv. Den vinst som man egentligen hade fått konsumerar man som man använder den. Det är ju så ni argumenterar om fastigheter. Vad är skillnaden? Jag vågar inte tipsa om båtar och annat. Detta ligger bakom taxeringsförfarandet. För att taxera fastigheterna måste man veta varför människor är beredda att betala så mycket för en viss fastighet, om den nu var till salu. Ska man vara riktigt strikt skulle man kunna säga att ingen fastighet har något marknadsvärde så länge den inte är ute på marknaden till försäljning. Det bortser man ifrån. När man med taxeringsförfarandet ska ta reda på varför människor är beredda att köpa en fastighet måste man mäta och räkna på alla faktorer som gör att man vill bo där. Det kallas för ekonomisk ekonometri. Det är någon typ av mätningsmetod som man har i akademiska och andra sammanhang. Det finns något som kallas för hedonisk prisfunktion. Jag har varit inne på det tidigare här i kammaren. Det var andra ledamöter då. Man talar om en hedonisk prisfunktion. Vad är det? Det är den funktion som gör att man är beredd att satsa så mycket på sitt hus. Det är alltså en njutningsfunktion. Hedonisk kommer av hedone, njutning. Vad man egentligen betalar som fastighetsägare är en njutningsskatt. Man betalar för njutningen att bo där. Denna njutning fångas upp till beskattning. Jag protesterar naturligtvis å det livligaste. Jag vänder mig mot denna form av beskattning. Jag ser den som principvidrig. 127 (): Vad säger man efter detta? Det är upp till väljarna att ta ställning till om man ska rösta på någon som vill behålla fastighetsskatten eller på någon som inte vill behålla fastighetsskatten. Det blir intressant att se utslaget av det. Vi menar att valet kanske står mellan att behålla fastighetsskatten och förmögenhetsskatten och att få en sämre situation för sjuka och arbetslösa. Det är ett val som väljarna har att göra. Vår sak är att argumentera för våra ställningstaganden. Från sida menar vi att intäkterna från fastighetsskatten är en viktig skattebas. är inte att förakta. Vi menar också att det som man kan kalla boendeskatter, både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, inte är något generellt problem. Men det kan vara stora problem på vissa håll i landet. Det ska man inte blunda för. Det är också därför vi har infört begränsningsregeln. I den senaste vårbudgeten bygger vi ut den till att även omfatta fritidshus och till att omfatta fler. Vi höjer taket för de fastigheter som kommer att ingå i systemet. Det är inte helt oviktigt. Det gör att boendeskatterna inte är helt okänsliga för inkomst hos den som bor i den enskilda fastigheten. Det kan man inte längre säga att de är. Man kanske kan ha synpunkter på hur man utformar begränsningsregeln, men man kan inte säga att systemet är helt okänsligt för den som ska betala sin boendeskatt. Även tycker att man i ett längre perspektiv kanske ändå ska försöka se över systemet för fastighetsskatt. Vi kanske inte kan skriva under på att detta är det optimala. Man kanske skulle titta på möjligheten att ha två olika värden, ett på marken och ett på byggnaden. Då skulle byggnadens värde kunna vara geografiskt neutralt. Om huset ligger i eller någon annanstans ska man inte drabbas av olika skattenivåer. Jag har tittat på de reservationer som de borgerliga partierna har lämnat in. Om jag ska säga något positivt om så är det att de är värda all respekt för att de är konsekventa. Per använder kraftuttryck kring den fastighetsskatt som finns, men han har också lämnat in en reservation där det står klart och tydligt att fastighetsskatten ska bort. Det är konsekvent. Det är bra gjort. Detta reser också en del andra frågeställningar. Det finns ju en reservation från moderater, folkpartister och centerpartister. Där skriver man att skatten upplevs som illegitim och orättvis. Man föreslår inte att den tas bort. Man föreslår att man börjar med att ta bort ett par . Då frågar man sig: När anser de partierna att skatten slutar att vara illegitim? Vi tar in 28 miljarder. Säger man då att det räcker att vi har en nivå på skatteuttaget på 2425 miljarder? Går gränsen där? Var går den? Det är också en intressant frågeställning. Från sida har vi jättestor respekt för att varje parti ska framföra sina egna uppfattningar i samtliga sakfrågor. Så agerar vi från vårt parti. Men fastighetsskatten är något av en paradgren, när man lyssnar på alliansens företrädare i olika debatter. Men när ni väcker en gemensam motion från alliansen, vilket ni gjorde , finns fastighetsskatten inte ens med. Det finns inte en rad om det, och inte en krona. Och det är väl ändå era gemensamma ansträngningar som ni går till val på? Ni ska ändå visa att ni kan regera tillsammans. En annan sak som jag har respekt för är att ni i er motion från alliansen var väldigt noga med att tala om att ni finansierar allt som ni föreslår. Det tycker jag är bra. Så ska det vara. Det är helt korrekt. De förslag till skattesänkningar som ni framför i motionen från alliansen, exklusive fastighetsskatten, ska betalas av sjuka, av arbetslösa och så vidare. Men då kommer nästa fråga om vad ni tänker göra om olyckan är framme och ni skulle bilda regering . Vilka besparingar ska ett borttagande eller en eventuell sänkning av fastighetsskatten rendera i? Vilka ytterligare besparingar kommer ni att föreslå? Det finns en lång rad intressanta frågeställningar som göms i debatten. Jag ska säga något om förmögenhetsskatten. har tagit upp frågan om lex Uggla-problematiken. Vi gjorde det bland annat utifrån problemet med överskottslikviditeten. I skrivelse som ledning till årets taxering framgår det att dagens lagstiftning inte är fullständig och inte ger en tillräckligt tydlig vägledning. Det står till exempel att lagstiftningen inte möjliggör för att uttala exakta normer för förmögenhetsvärderingen. Man skriver också att lagstiftningens utformning inte medger att man fiktivt ska beakta den latenta skattebelastning som hade utlösts för ägaren om han eller hon hade fört över tillgångarna i bolaget till sin egen förmögenhet. Vi från tycker att detta talar sitt tydliga språk, nämligen att detta inte är tydligt. finns det skrivningar i vårbudgeten om att vi snart ska göra en översyn av regelverket som styr avsättningen för den latenta skatteskulden. Det tycker vi är ett välkommet besked. Vi menar att övrig problematik som går att hänföra till överskottslikviditet också kommer att behandlas återkommande. Jag yrkar bifall till reservation 6 där beskattning av byggnader för äldreboende behandlas. Vi menar att det behövs ett tydligare regelsystem för att undanröja den osäkerhet och de tveksamheter som finns när det gäller klassificeringen av de blandade boendeformerna inom äldreomsorgen. 128 PER () replik: Min erfarenhet är att debatter med är konstruktiva, lugna och sakliga. Jag skulle därför bara vilja ställa några frågor utifrån det som jag sade i mitt anförande. När man läser politisk filosofi, om det så är inom statsvetenskap eller inom idé- och lärdomshistoria, så hör utilitarismen till en av de, låt oss säga, övergripande politiska filosofierna, till exempel om moderna ideologier, eller vad den heter. Beträffande den första argumenteringen för fastighetsskatten, så tycker jag att var inne på detta när hon sade att det inte var någon föraktlig summa. Och det är det ju inte alls. Det är inte det som det handlar om. Den hade kunnat vara 45 miljarder, 5 miljarder eller 100 miljarder. Men jag vill ändå fråga: Är det det som den inbringar till statskassan som gör den till en bra skatt, en legitim skatt och en skatt som man ändå tycker är rättvis eller rättfärdig till sin konstruktion? Är det så argumenterar i detta fall? Gäller det även andra skatter, alltså att det är den summa som den inbringar som gör att det är en legitim skatt? 129 () replik: Från sida anser vi att fastigheter är en tillgång som ska beskattas. Det tycker vi är en bra utgångspunkt. Dessutom kan vi inte neka till att det är en bra skattebas. Den rör inte på sig. Den ska i varje fall inte röra på sig, och den kommer inte att göra det heller. Såsom vi resonerar när det gäller att ta ut fastighetsskatt är vi inte speciellt unika. Det gör man också i andra länder. Ni får det att låta som om det som vi gör här är väldigt unikt. Det är ju inte på det sättet. Man tar ut fastighetsskatt i andra länder. I vissa länder tar man dessutom ut högre fastighetsskatt. Detta är inställning. Och vi menar att det finns så många områden och så mycket i den generella välfärden som verkligen behöver resurser. Det finns därför all anledning att fortsätta att ta ut fastighetsskatt. 130 PER () replik: När man resonerar principiellt så kanske det inte hjälper att hänvisa till andra länder eller liknande. Det är ungefär som att säga: Så får andras ungar göra, och då får våra göra det också. Man får i förstone se till sitt eget hus. Men det som jag får lite svårt att förena och som jag hade som en liten hållhake är hur principiellt motiverar begränsningsregeln och dämpningsregeln. är ändå ett ideologiskt parti. har själv arbetat för att gränsen skulle ändras från till av hushållsintäkterna. Vad är det som motiverar detta om det är en så bra skattebas? Någon typ av ideologisk argumentering hade jag ändå förväntat mig från en vänsterpartist utöver en utilitaristisk motivering, det vill säga att fastigheter är en bra skattebas som man måste använda. 131 () replik: