prot · GU0938 · 2006-12-12 00:00:00 — Om alliansregeringen lyckas med det vi verkligen har föresatt oss, att få bättre kvalitet i svensk grundskola och gymnasieskola, är de stora vinnarna i det projektet barn från hem utan studietradition. Låt mig vara ännu mer rakt på sak. Det är arbetarbarnen, som man sade förr, som är de stora vinnarna i ett sådant projekt. Därmed kommer rekryteringen till högre utbildning att bli mer jämlik på . Man kan uttrycka det så att när vi i och vi vet ju alla att det är Socialdemokraterna som har regerat de flesta åren i detta land har låtit och gymnasieskolan förfalla på det sätt som skett har vi framför allt slagit mot barn och ungdomar från hem utan studietradition. Jag vill bekräfta det säger. Vi avser att tillsätta en utredning av de studiesociala frågorna. Det är alldeles klart att studiefinansieringssystemet är en del av lösningen på detta. Vi behöver ett bra studiefinansieringssystem för att ungdomar, oavsett ekonomisk bakgrund, ska vilja söka in på högskola och ha råd att studera där. Det finns brister i studiemedelssystemet som vi behöver ta tag i. Detta är ett långsiktigt arbete. Det är ett svårt arbete, men vi är från regeringens sida mycket engagerade i att komma framåt. Om det hade räckt att bara expandera antalet högskoleplatser skulle det här problemet vara löst. Statistiken visar att det inte har hjälpt. Det har egentligen påverkat snedrekryteringen förvånansvärt lite. Det behövs också andra grepp som vi är inställda på att ta. 28 (): Jag konstaterar att ännu inte har svarat på min fråga. Min fråga handlade om de fyra konkreta åtgärder som regeringen nu vidtar. Man vill förändra gymnasieskolan så att två av tre utbildningsvägar inte ska ge högskolebehörighet. Det är tusentals färre utbildningsplatser på universitet och högskola jämfört med det socialdemokratiska budgetförslaget. Det är ett stoppat intag via 25:4-regeln som ger vuxna med arbetslivserfarenhet möjlighet till högskolestudier. Det är kraftiga nedskärningar på komvux parat med sämre ekonomiska villkor för vuxna studenter. Hur påverkar dessa fyra konkreta förslag från regeringen övergången till högskolan och snedrekryteringen? Det är en ganska konkret fråga. Det här är ju områden som förfogar över. Ni kan bestämma om ni vill genomföra det eller inte. Min bestämda uppfattning är att alla de här fyra åtgärderna försvårar och försämrar möjligheten för ungdomar med studieovana föräldrar att gå vidare till högre utbildning. Det begränsar och smalnar av möjligheten till högre utbildning. Det var grundtanken i min interpellation. Du svarar inte på frågan: Kommer det här att påverka? Du säger att det är en mängd faktorer som påverkar. Visst är det så. Men ditt ansvar på är hur de här insatserna påverkar övergången. Vi socialdemokrater har bedrivit en ganska målmedveten politik för att bygga ut högskolan, mycket tillsammans med , med fyra nya universitet och med kanske 100 000 nya utbildningsplatser för att ge unga människor möjlighet att studera på högskolan. Vi har haft ett 50-procentsmål, att av en årskull unga människor ska kunna studera vidare. Vi vill också förbereda för en global konkurrens. Vi är ett litet land och vi behöver ta vara på våra kunskaper och begåvningar. Vi har gjort en kraftig forskningssatsning och vi har haft en målmedveten politik för att minska snedrekryteringen. Det började ge resultat. har antalet arbetarbarn på högskolan fördubblats. Andelen nybörjare med utländsk bakgrund är i paritet med deras andel av befolkningen. Det är ganska spännande och unikt för ett land. Det är bra. Det ska vi bygga vidare på. Vi vet att andelen ungdomar som pluggar på gymnasiet blir alltfler . De kommer att lämna gymnasieskolan och gå över till högre studier. Vi kan titta på demografin. Vi ser att av de ungdomar som föddes fick möjlighet att plugga vidare på högskolan. Om man inte bygger ut högskolan nu kommer av de ungdomar som är födda att få möjlighet att studera vidare på högskola och universitet. Det försvårar ju de här ungdomarnas möjligheter att förverkliga sina drömmar och få de jobb de önskar. Det är fortfarande många tusen flera som söker till högskolan än vad som kommer in. Bara i min hemregion, , innebär skillnaden mellan våra budgetförslag kanske 2 500 högskoleplatser. 2 500 gymnasieelever som har behörighet till högre utbildning nekas den möjligheten i ett sammanhang när säger att man måste konkurrera med kunskap och kvalitet för att klara jobben . Som jag ser det är det klart att det här hänger ihop med en låglönesatsning från den borgerliga regeringen. Man hoppas att pigjobb och annat ska lösa arbetslöshetsproblemen. Om vi på lång sikt ska klara den globala konkurrensen måste vi satsa på högre utbildning och forskning. Jag är oroad för den väg som regeringen har slagit in på. Jag hoppas att avslutningsvis kan svara på frågan: Vilka insatser gör regeringen för att öka kvaliteten på gymnasieutbildningen? 29 i (c): lyfte fyra frågor om igen. Jag vill också lyfta upp de delar som jag lyfte i mitt första inlägg. För att barn och ungdomar ska få utveckla och förverkliga sina drömmar och styra över sina liv måste det enskilt viktigaste vara att se till att och gymnasieskolan har så hög kvalitet att man känner att man går därifrån med stärkt självkänsla och med kunskaper som gör att man klarar att göra olika val i livet. Antalet platser inom den högre utbildningen är något som man ändå tittar på. Den första viktiga delen blir ju att höja kvaliteten i utbildningen. Jag träffar ganska många unga människor som har gått olika typer av utbildningar i olika delar av . Jag möter i flera fall en besvikelse. Man känner att den högskoleutbildning som man har gått inte höll den kvalitet som man trodde att den skulle göra. Därför känns det oerhört viktigt att, som alliansen har sagt, vi inte fortsätter att bygga ut platserna. Vi måste satsa på kvaliteten. Det är av respekt för de ungdomar som gör en så stor satsning med studiemedel. Man måste få valuta för både den arbetsinsats och den ekonomiska satsning som man gör på en högre utbildning. För att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen är det viktigaste som alliansen jobbar med att alla barn klarar skolan med godkända kunskaper för att öka valfriheten och kvaliteten så att flera ungdomar kan förverkliga sina drömmar. Med en hög kvalitet på universitet, forskning och högskolor får man möjlighet att vara en del av den globala konkurrensen. Jag tror att det viktigaste för att minska den sociala snedrekryteringen är satsningen på grund- och gymnasieskola och satsningen på stärkt kvalitet inom högskolan. 30 Utbildningsminister (): Verklighetsbilden är ju viktig. Vi politiker går till statistik och vi tolkar den rätt olika i det här fallet. Min bild är att efter många års socialdemokratiskt styre kvarstår en mycket sned social rekrytering till högre utbildning. Det skedde en viss förbättring. Den har planat ut. Jag tolkar det som att den samlade politik som Socialdemokraterna förde inte räcker. Vi måste ta andra och delvis större grepp. Vi måste vara på det klara med att lösningen på detta inte är att alla läser på högskolan. Om vi hade som mål att ska läsa på gymnasiet och att ska läsa på högskolan skulle i någon statistisk mening problemet vara löst. Det är ingen bra lösning. Den socialdemokratiska regeringen hade ett tag målet att skulle läsa på högskolan. Faktum är att det övergavs strax före valet. Den dåvarande utbildningsministern såg ju också att med de ungdomskullar vi nu har skulle inte den socialdemokratiska politiken klara av att erbjuda av en kull högskoleplats. Jag tror att det är fel att ha ett sådant kvantitativt mål. När det gäller gymnasiet skickar vi ut i världen att i börjar av alla ungdomar från på gymnasiet. Det är sant den när man skrivs in på årskurs 1 i gymnasiet. Men när månaderna går under den första hösten i årskurs 1 gör ju avhoppen att andelen sjunker. Svensk gymnasieskola gör tusentals, ja tiotusentals, ungdomar till loser eftersom den utbildning de erbjuds inte motsvarar de förväntningar de har. Den har inte alls den kvalitet som de har rätt att kräva för att få en bra grund för resten av livet. På den här punkten ligger vår politik faktiskt ganska nära LO:s. LO är också djupt bekymrat över att många års socialdemokratiskt styre har lett till en nedrustning av de yrkesinriktade programmen i svensk gymnasieskola. Den grupp som avbryter gymnasiestudierna är en av de mest problematiska i svensk utbildningspolitik, enligt min mening. Om vi kan minska andelen avhopp i gymnasiet tror jag att det kan medverka till att flera söker sig till högskolan. Då delar jag ju också den uppfattning som hade: Om man till exempel får en högre lärartäthet i högskolan är det studenter från hem utan studiebakgrund, eller med dålig studiebakgrund, som är de stora vinnarna. Ert svar på det här problemet var rätt mycket kvantitet. Ska man grovt sammanfatta mina och resonemang blir det att vårt svar är kvalitet. Vi tror att högre kvalitet också motverkar social snedrekrytering. 31 (): Jag vill börja med att än en gång instämma i någonting som utbildningsministern säger: Jag tror att det är väldigt viktigt med kvalitet i högskola och forskning. Den verksamhet som bedrivs vid våra högskolor och universitet måste hålla hög kvalitet, och det är väl roligt att se att de resurser som högskolor och universitet får är ungefär i paritet med våra budgetalternativ. Det visar ju att satsningen på kvalitet också måste ske i högskolan. Men sedan får man inte göra det för enkelt för sig och påstå att Socialdemokraterna säger att alla ska läsa på högskolan eftersom alla läser på gymnasiet. Det är ju inte det jag har påstått, och det är inte det jag säger. Det som var grunden för den här interpellationen var att av ungdomarna i studerade vidare, medan på gjorde det. Det är på något sätt inte bara begåvning som gör att det blir på det sättet. Det finns andra faktorer. Vill man ge alla barn och ungdomar i det här landet samma utbildningschanser måste man se de här problemen och vilja göra något åt dem. pekar i sin rapport på att antalet nybörjarplatser påverkar övergången till högre studier, och då blir ju frågan igen: Hur kommer tusentals färre utbildningsplatser på universitet och högskolan att påverka det här? Stoppat intag enligt 25:4-regeln och kraftiga nedskärningar i komvux begränsar och försvårar möjligheterna att komma in på högskolan just för de grupper som har svårt att ta sig dit , och det tycker jag har bekräftats . Sedan har du talat om att satsa på grunden. Jag tror också att det är viktigt att satsa på grund- och gymnasieskolan. Men att påstå att regeringen gör insatser för gymnasieskolan blir ju lite löjligt. Vilka beslut har ni fattat om gymnasieskolan? Ni har fattat beslut om att stoppa den kvalitetshöjning vi socialdemokrater hade föreslagit och som har röstat igenom. Ni har sagt nej till en vässad gymnasieexamen där ser vi en fortsatt allmän behörighet. Ni har sagt nej till satsningar på yrkeslinjerna, nej till modern lärlingsutbildning, nej till ämnesbetyg och nej till höjda kvalitetskrav på gymnasiearbetet, och till detta kommer nedskärningar på komvux. Ni gör ju ingenting! Politiken för breddad rekrytering är var god dröj i väntan på utredningar, översyner och framtida gymnasiepolitik. Det duger inte, tycker jag. 32 Utbildningsminister (): Ingen som har lyssnat på den här debatten kan tveka om att det finns en stor enighet om att detta är ett problem som vi måste attackera. I har det skett en enorm platsexpansion i högskolan. Till mycket stor del har det varit enighet om den. Vi är överens så långt att i den värld vi lever i behöver många ungdomar som läser på högskola, och det ska naturligtvis vara de ungdomar som är bäst lämpade. Så är det inte eftersom det finns en social snedrekrytering. Grundproblemet nu är dock inte platstillgången. Det är vår bestämda övertygelse, och där skiljer vi oss möjligen något åt. Vi läser statistiken så att den enorma platsexpansionen inte i grunden har löst det här problemet. Det handlar om marginella förbättringar som skedde , och det finns en tendens att de har planat ut . Det behövs alltså andra grepp, och ett sådant grepp är ett bättre gymnasium. Där är vår bedömning att det förslag ni hade lagt fram visserligen innehöll en och annan bra detalj eller bra sak, men helheten var inte tillräckligt bra. Därför har vi föresatt oss att göra en mycket bättre gymnasiereform, och för att gymnasieskolan inte ska behöva gå igenom två reformer på bara har vi lagt er reform på is i avvaktan på att vi ska återkomma med en väldigt mycket bättre. kan alltså vara helt lugn på den punkten. Alliansregeringen kommer , snarare förr än senare, att lägga fram ett förslag till en kvalitetsreform för svensk gymnasieskola. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:93 om försörjningsstödet och a-kassan 33 Statsrådet (): har frågat mig 1.om jag kommer att ta initiativ till att riksnormen för försörjningsstöd avskaffas, 2.om jag kommer att verka för att riksnormen för försörjningsstöd sänks och 3.vilken avsikt jag har med formuleringen i budgetpropositionen att försörjningsstödet ska utformas på ett sådant sätt att det lönar sig att gå från bidrag till arbete. Innan jag svarar på frågor vill jag lyfta fram att regeringen på bred front satsar på att bryta utanförskapet. Den enskilt viktigaste uppgiften för regeringen är därför att skapa förutsättningar för flera jobb. Regeringens nya jobbpolitik kommer att leda till att flera människor kan försörja sig på eget arbete i stället för genom olika former av bidrag. införs till exempel stöd till arbetsgivare som anställer personer som stått utanför arbetsmarknaden , så kallade nystartsjobb. Regeringen har vidare för avsikt att införa en jobb- och utvecklingsgaranti som innebär individuellt utformade åtgärder som kommer att hjälpa deltagarna att så snabbt som möjligt komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Jag kommer så till frågor. Jag har inte för avsikt att avskaffa eller sänka riksnormen. Däremot anser jag att det är viktigt att stärka drivkrafterna för att gå från bidrag till arbete. Det finns därför anledning att se över hur försörjningsstödet kan utformas på ett bättre sätt så att det lönar sig att söka sig till arbetslivet även om inkomsterna inledningsvis skulle bli relativt anspråkslösa, till exempel vid deltidsarbete eller ett arbete som varar . Utredningen socialbidrag till arbete har bland annat i uppdrag att komma med förslag som stärker dessa drivkrafter. Utredningen ska redovisa sina förslag . Jag vill avvakta utredningens förslag och erforderlig remissomgång innan jag tar ställning till om jag kommer att vidta några åtgärder beträffande utformningen av försörjningsstödet. 34 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag hoppas att jag kan ta försäkran jag har inte för avsikt att avskaffa eller sänka riksnormen som ett löfte för framtiden ett löfte att inte klämma åt de människor som lever på försörjningsstöd ekonomiskt utan att inriktningen ska vara att stärka dem och ge dem möjligheter att få jobb eller andra lösningar när så behövs. Jag vill säga något om varför jag ställde den här interpellationen. Det finns flera skäl. Det finns en oro hos mig och många andra människor att det faktiskt inte skulle bli som säger utan tvärtom. Det beror bland annat på den politik man har lagt fram när det gäller trygghetsförsäkringarna. Man försämrar arbetslöshetsförsäkringen för de arbetslösa. Det kommer att bli svårare att kvalificera sig för a-kassa för studerande, människor med deltidsjobb och människor med tillfälliga anställningar. Många kvinnor, människor med invandrarbakgrund och unga kommer att drabbas av detta. Det kommer också att bli dyrare att vara med. Man avbryter arbetsmarknadsåtgärder och vuxenutbildning. Denna försämring av a-kassan gör att människor som ska få den här försäkringen får en lägre ersättning. En lågavlönad med är efter 300 dagars arbetslöshet ersättning nere i och är då skyldig att ta ett heltidsjobb av den lönen. Jag är rädd att det då skulle uppstå ett tryck: Då har man det för bra när man går på försörjningsstöd. En annan orsak är att faktiskt har motionerat, i sin budgetmotion inför förra perioden, om avskaffande av riksnormen. Man har väl sett den som ett hinder, förstår jag: Människor skulle själva välja att gå kvar på försörjningsstöd i stället för att söka sig till jobb. Det är den bakgrunden som jag har. Jag tycker att det är viktigt med en riksnorm som gör att man i alla fall kan leva någorlunda värdigt och ha det någorlunda likadant när man är hänvisad till det yttersta skyddsnätet som vi har här i . Det är tufft att leva på försörjningsstöd. Man har det inte bra då. Det ställs också tuffa krav. Är man arbetsför så ska man söka jobb. Man ska aktivt delta i kompetensutveckling och annan utbildning om man behöver det för att kunna få jobb. Ens ekonomi gås igenom. Man får inte ha egna tillgångar. Man får sälja bilen om man inte behöver den i jobbet. Man är inte kreditvärdig. Man har svårt att hitta bostad etcetera. Jag tror att viljan är stark från väldigt många med rätt stöd att faktiskt söka ett eget jobb, eller, när det behövs, andra insatser. handlar det egentligen om att vi måste bli oerhört mycket bättre på att ge ett individuellt stöd till de människor som går på försörjningsstöd. De som själva lätt skaffar jobb lämnar försörjningsstödet snabbt när nya jobb kommer på grund av högkonjunkturen, men de människor som har behov av ett mer samlat stöd behöver stöd, rehabilitering och samverkan som är individuellt utformad från socialtjänst, arbetsförmedling, sjukvård och . Jag vill sluta med att återkomma till vad jag tidigare frågat om. Kommer du att stå fast vid det här om fortsätter att driva den politik de motionerade om, att ta bort riksnormen? Kommer du då att stå fast vid att den inte ska sänkas och att den ska finnas kvar? Hur ser du på försörjningsstödets nivå i förhållande till försämrad a-kassa och annat? Ser du en risk för att det kommer ett tryck att de människor som är mest utsatta socialt och ekonomiskt faktiskt kommer att ha det så att säga för bra med det system som gäller ? 35 Statsrådet (): Vi finns i en situation i där vi historiskt sett har många flera människor som har hamnat i ett utanförskap än vi har haft tidigare. Det är resultatet av den politik som har förts under den regering som tidigare suttit. Detta har vi ambitionen att bryta. Vi gör en jobbsatsning som saknar motstycke för att stimulera till att människor ska kunna komma in på en reguljär arbetsmarknad och få möjlighet till egenförsörjning, som vi vet skapar möjlighet till egenmakt. Här skiljer sig synsätt från den politik som vi för och från den tidigare förda politiken. Sedan ska det finnas ett skyddsnät som fångar upp när inte den egna förmågan eller omständigheterna räcker till. Jag tycker att jag var väldigt tydlig i mitt svar. Där finns korta, tydliga svar på de frågor som ställer. Vi kan ju upprepa frågor och svar hur som helst, men det står ganska tydligt svart på vitt i mitt svar. Det som skiljer oss åt är ju synsättet på hur jobb skapas och att möjlighet måste ges till flera att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Självklart ligger det beräkningar i botten på hur försörjningsstödet skulle drabbas av de förändrade reglerna i a-kassan. använde nu en stor del av sin tid till att beskriva förhållandena i a-kassan. Den debatten ska naturligtvis tas med arbetsmarknadsministern. Men jag skulle ändå vilja säga att de beräkningar som har gjorts av hur detta skulle drabba försörjningsstödet har visat vi har gjort beräkningar på två olika sätt att det här inte nämnvärt kommer att påverka försörjningsstödet. Grunden är att flera människor kommer in i arbete. Också människor som finns inom försörjningsstödets ram ska självklart ha en chans på den reguljära arbetsmarknaden. Jag träffade i förrgår en arbetsgivare som hade anställt en person som hade varit långtidsarbetslös . Många arbetsgivare som jag träffar säger så här : Vi ser tydliga signaler på en jobbskaparpolitik och på att vi får en klapp på axeln som gör att vi vågar gå vidare och vågar ha tilltro till framtiden och vågar vilja någonting annat. Vi kommer att våga expandera och utöka. Vi kommer att våga anställa människor. Det är grunden för att flera människor ska kunna ha möjlighet till egen försörjning, och det måste väl ändå vara något som också tycker är bra, om så kan ske. Det utanförskap som har skapats är inte vi skyldiga till, men vi är beredda att göra någonting åt det. 36 (): Att jag pratar om a-kassan beror naturligtvis på den politik som gör att man nu trycker ned människors ekonomiska trygghet när de blir arbetslösa. Då är det också en stor risk att man också trycker ned dem som är mest ekonomiskt och socialt utsatta och som går på försörjningsstöd. Det beror inte på att inte har en politik för jobb. Vi vill skapa jobb. Vi tycker att det är en mänsklig rättighet att ha jobb och kunna försörja sig. Vi har lagt fram förslag på flera jobb inom välfärdsområdet och jobb med att utveckla miljöteknikområdet. Vi tycker också att det är viktigt att utveckla småföretagen. Men vi tror inte att man får flera jobb genom att försämra för de arbetslösa och försämra arbetslöshetsförsäkringen. Däremot är det oerhört viktigt att människor får egen makt över sitt liv att man kan gå från försörjningsstöd till jobb. Men då vore det ju bra om vi hade kvar vuxenutbildning, rekryteringsstöd och arbetsmarknadsåtgärder som stöttade upp folk. När jag tittade på detta hittade jag en annan sak som däremot gjorde mig djupt besviken. Jag är glad om står för de tydliga svar hon har gett. Det är inte så att alla partier som ingår i regeringen står för en sådan politik. fick den här utredningen ett tilläggsdirektiv om att man också skulle titta på en fråga som har diskuterats mycket utifrån barnfattigdom. Man skulle titta på det här att när barnbidraget eller underhållsbidraget höjs, alltså bidragsförskott, så får alla barn utom de som har det fattigast ta del av denna generella höjning. Regeringen gav ett tilläggsdirektiv om att titta på för- och nackdelar med detta och hur påverkan skulle bli för kommunerna och för de enskilda barnens och familjernas situation med målet att man ska komma i jobb. såg jag att man har dragit tillbaka det här tilläggsdirektivet. Jag tycker att det är helt horribelt. av de ensamstående mammorna i utgör den största gruppen antalsmässigt av hushållen i som behöver försörjningsstöd, ibland som tillskott och ibland helt och hållet. Det är alltså deras barn det gäller. De är 38 000. Det är 5 700 pappor som är ensamföräldrar. När andra barn får höjt barnbidrag ska de här barnen inte få det. Den andra stora gruppen är de familjer som har kommit hit som flyktingar och som på andra sätt har haft svårt att komma in på arbetsmarknaden och lever i områden som , och i . De ska inte heller få ta del av att barnbidraget höjs. I har vi faktiskt gjort så, i ganska stor politisk enighet, att vi inte drog bort det här från försörjningsstödet. Vi i vill inte tjäna pengar på att de här barnen inte skulle få höjt barnbidrag. De som inte ställde upp på det var . Jag är glad att både och kd ställde upp på den där höjningen. Men jag tycker att skulle ha kunnat låta det här vara med i utredningen i stället för att ta bort det. Det var ju faktiskt så att man skulle titta på detta. Det skulle vara med tillsammans med den andra utredningen. Jag har stor respekt för . De har drivit detta och tittat på barnfattigdomen, och de har lyft upp just det här som två viktiga frågor. Generella välfärdshöjningar måste också gälla de barn som lever i de mest ekonomiskt och socialt utsatta familjerna. För mig är det en väldigt viktig fråga.