prot · GT0979 · 2006-02-24 00:00:00 — Jag vill därför fråga: Räcker den nuvarande kärntekniklagen, eller kan vi skärpa den ytterligare? Finns det något i som borde ses över beträffande denna fråga? 44 PER (): Jag delar optimism när det gäller gruvnäringen. Klok borgerlig politik bär nu långsamt frukt. Vi har gått från ett system där man subventionerade och staten var involverad till ett system med marknadens aktörer. Marknadens aktörer har vallfärdat till i allmänhet och till svensk glesbygd i synnerhet. Många nya jobb har tillkommit i svensk glesbygd. Det ska vi vara både stolta och glada över. När det gäller energipolitik och mineralpolitik är det oerhört viktigt med långsiktighet. Det är också oerhört viktigt med breda överenskommelser. Jag tror att ytterst få är intresserade av att börja en brytning och lägga ned många, många på en viss metall om de är osäkra på hur största parti skulle ställa sig till detta ifall det åter kom till makten. Vad vi skulle behöva i det här landet är mycket mer långsiktighet i energipolitiken och mineralpolitiken så att det fanns spelregler som gällde både 20 och . Ofta är det just sådana avskrivningstider man har på den typen av investeringar. Därför kan jag trots allt tolka debatten försiktigt optimistiskt, för jag tycker inte att slänger igen dörren för något som om kanske tio eller kommer att vara en jättestor tillgång för , nämligen världens största uranfyndighet. 45 (): Ministern talar om den balans som bör finnas mellan skyddsvärden å ena sidan och exploateringsvärden å andra sidan. Det är en balans som varit gruvligt sned i Kvarntorpsområdet, när det gällt Närkeskiffern, eftersom staten där exploaterat på ett sätt som förstört naturen och efteråt inte tagit sitt fulla ansvar för saneringen. För mig väger människors situation och värnandet om miljön tyngst i den balansvågen. Det framgår tydligt av gruvbolaget policy och av intervjuer med exploateringschefen att det är uranet de är ute efter. Det handlar om spekulationer på grund av stigande uranpris; det har tredubblats . Den metod man vill använda för att utvinna metaller ur alunskiffern innebär att kemikalier med hög surhetsgrad pumpas ned i skiffern för att lösa upp mineralerna. Det i sin tur innebär stor risk för förgiftning av grundvattnet, jordbruksmarken och områden med rika naturvärden, exempelvis fågelsjön , dit vattnet rinner. I utvinner svenska idrottsmän till vår stora glädje metaller av ädlaste valörer. Jag är säker på att statsrådet skulle belönas på liknande sätt av befolkningen, av sina egna väljare och andra, om hon i stället för att passa i frågan klart deklarerade att exploateringen av Närkeskiffern är helt utsiktslös. 46 Statsrådet (): Statens stöd till idrotten ger resultat. Jag kan inte låta bli att säga det med tanke på de stora satsningar som gjorts. Det är fantastiskt roligt. Men åratal av hårt arbete kring gruv- och mineralpolitiken ger också resultat. Jag delar Per Bills åsikt när han understryker att det funnits en bred politisk majoritet i för att fasa ut statsstödsprincipen i näring efter näring och inse att vi ska verka och vara duktiga på en global och konkurrensutsatt marknad. Detta genomsyrar nästan alla näringar i vårt land, och jag tycker att det ska fortsätta att göra det. Då kan vi vara riktigt framgångsrika. För att vara tydlig beträffande det som pekar på vill jag säga att jag inte kan lämna besked av den enkla anledningen att jag inte kan frågan om Närkeskiffer tillräckligt bra. Jag ska titta på vad som skapat den oro som finns och informera mig om alla de prövningar som görs. Jag kan i stort sett inte mer om detta än det som berättat i kammaren. Därför väljer jag att varken säga bu eller bä, men jag ska läsa på om det som händer. Jag vill också vara tydlig med att säga att jag menar att de lagstiftningar som vi har kring både och minerallagstiftningen, liksom den kärntekniska lagstiftningen, är starka. De förändringar som vi gjorde i minerallagstiftningen så sent som känns också moderna. Vi ska använda ny teknik för att utvinna ännu mer, men vi ska naturligtvis använda tekniken på ett sådant sätt att vi både människor, natur och miljö blir så lite påverkade av det som möjligt. Den balansen ser jag snarare som själva förutsättningen för att kunna fortsätta att utveckla gruvnäringen än som någonting märkligt. Det måste gå att ta hänsyn till många olika saker. För att återgå till fråga, om den nuvarande lagstiftningen räcker, är svaret ja. Min bedömning är att den gör det. Vi har för sedan moderniserat minerallagstiftningen, och de andra lagstiftningarna är oerhört starka. De är dessutom starka på ett sådant sätt att de bejakar en utveckling. Det är viktigt, för vi har anledning att vara optimistiska inför gruv- och mineralnäringen . Det tar lagstiftningen också hänsyn till. Sedan är det nog ändå så, Per , att jag för min del stänger dörren för uranbrytning inte bara nu utan även . Jag vill inte medverka till att hamnar i sällskap med länder som , och i utvinning av uran. Jag tycker att vi hör hemma bland andra länder som är duktiga på mineralprospektering. 47 (): Jag tackar för klargörandet i slutet av inlägget. Jag började oroa mig när vi endast talade om gruvnäring och inte om uranbrytning, som min interpellation ju handlar om. Från sida ser vi problemet med radioaktiv nedsmutsning av miljön i ett större sammanhang. Samtliga kärntekniska anläggningar i landet och i övriga länder runt släpper regelmässigt ut radioaktiva ämnen i luft och vatten. Ett flertal rapporter talar om exempelvis stigande radioaktiva halter uppmätta i östersjöfisk. Om nu den svenska kärnkraften avvecklas men man får en omfattande uranbrytning är det självklart att alla förhoppningar om en förbättring grusas. Helst skulle jag vilja se att tillstånden för provborrningar dras tillbaka, men jag förstår att det kanske inte är möjligt. Men jag vill ändå att ministern kommenterar min önskan: Går det att dra tillbaka tillstånden? 48 Statsrådet (): Jag står fast vid min inställning att det är bra att vi får veta vad som finns i den svenska berggrunden och var det finns. Därför vill jag bejaka den här typen av tillstånd. Men jag är också tydlig med att det är en väldig skillnad mellan att få tillstånd att ta reda på var mineraler finns och hur mycket som finns av uran och annat, och att gå från det tillståndet till att utvinna det och göra en kommersiell verksamhet av det. Det är två olika saker. För min del är det inte aktuellt att man utvinner uranet. Däremot bör man ta reda på var det finns. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:252 om turism för funktionshindrade 49 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja turism för funktionshindrade. Jag delar uppfattning att turistnäringen är en viktig näring för med stor tillväxtpotential. Det är därför glädjande att antalet gästnätter i ökade till nästan 45 miljoner eller . Det är de högsta volymerna som någonsin registrerats. Vi kan se att en framgångsrik turistnäring inte bara genererar arbetstillfällen inom själva turistföretagen, utan även leder till viktig näringslivsutveckling, service och sysselsättning inom andra områden. Gruppen funktionshindrade är av stort intresse för turistnäringen. Jag delar även här uppfattning att det inte bara handlar om tillgänglighetsfrågor utan även om en viktig kommersiell marknad. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken är målsättningen att handikapperspektivet ska genomsyra alla samhällssektorer, även turistområdet. Flera politikområden har koppling till turistnäringens utveckling, till exempel transportpolitik, utbildningspolitik, näringspolitik, regional utvecklingspolitik, kulturpolitik, miljöpolitik och handikappolitik. Flera av de sektorsmyndigheter som är knutna till dessa politikområden tillhör de myndigheter som har ett särskilt ansvar att arbeta med de handikappolitiska målen och resultaten av deras insatser påverkar också förutsättningarna för funktionshindrade att resa och vistas på andra platser än bostadsorten. Även om en hel del insatser gjorts av olika offentliga aktörer och av turistnäringen själv, visar det sig i rapporter och utredningar att det fortfarande finns hinder för att människor med funktionshinder ska kunna resa och vistas på andra platser, såväl i arbetslivet som privatlivet. En utvecklingsprocess har därför påbörjats, med turistnäringen, olika myndigheter och andra offentliga aktörer som initiativtagare och aktiva deltagare. I den turistpolitiska propositionen, som beslutade om , är ett av åtgärdsförslagen att öka tillgängligheten till turistattraktioner och att det behövs bättre information om och konkreta förslag till hur tillgängligheten kan bli bättre. Regeringen kommer därför att ge en lämplig aktör i uppdrag att göra en bred översyn av vilka insatser som genomförts för att göra olika typer av turistattraktioner tillgängliga för personer med funktionshinder och lämna förslag till lämpliga åtgärder. 50 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Det är som vi får diskutera turism här i kammaren. handlar det om turism för funktionshindrade. Jag tror också att vi kan komma in något på övergripande turismfrågor. Turistnäringen är viktig för . Här finns stora möjligheter. Man skulle kunna säga att turistnäringen är en nymornad framtidsbransch. Beslutsfattare på olika nivåer börjar förstå vad har att erbjuda som turistland: rena och fina miljöer, historiska sevärdheter, orörd natur och insjöfiske. Det finns många svenska smultronställen som lockar turister. Hur ska vi då gynna turismen? Det behövs bra kommunikationer, lagom beskattning och effektiv marknadsföring men också att man uppmärksammar tillgänglighetsfrågorna mer än vad som har varit fallet. Som boende i är det lätt för mig att lyfta fram som ett föredöme när det gäller turistnäringen. satsar mer än på att marknadsföra sin turistnäring. Jag undrar om ministern har någon bra förklaring till att vårt grannland är mer framsynt än ? satsar även på att underlätta för turister med funktionshinder. I finns fler än 1 600 handikappcertifierade besöksmål att välja på. I finns det lite fler än 100. infördes i ett märkningssystem, Tilgænglighed for alle. Den märkningen gör det lättare för funktionshindrade att planera resan. Märkningen omfattar sju kategorier som kan erövras helt eller delvis av arrangören. I finns en motsvarande märkning och certifiering, Equality. Huvudman för denna märkning är föreningen för alla, med säte i . De jobbar mycket på frivillig basis, och de saknar den danska modellen där staten, turistnäringen och handikapporganisationerna samverkar på ett bra sätt och där staten stöttar ekonomiskt. Min fråga till ministern blir därför: Känner ministern till den framgångsrika danska modellen, och är ministern beredd att stödja Turism för alla i deras viktiga certifieringsarbete? Den globala turismen innefattar även turism för funktionshindrade. Tre supermakter , och har tillsammans mer än 600 miljoner människor med en standard som gör att de funderar på att turista utomlands. Bland dessa presumtiva besökare finns också många med funktionshinder. Det skulle vara intressant att få veta hur marknadsförs gentemot dessa länder och om denna marknadsföring också tar upp de viktiga tillgänglighetsfrågorna. Över huvud taget vore det intressant att veta hur mycket av statens bidrag till marknadsföring av som satsas på att informera om tillgängligheten på olika resmål i vårt vackra land. 51 Statsrådet (): Jag tror att vi kan lära oss en del av andra länder när det gäller anpassningar för funktionshindrade kopplat till turistnäringen. lyfter fram som ett föredöme. Danskarna är ett föredöme just på det området, även om de inte är det på alla områden. Trots att man lägger ned mycket pengar lyckas man inte generera så många inkommande turister till . Det kanske hänger ihop med att det inte får vara för stor skillnad mellan vad man säger i annonser och det man tar politiska beslut om. Där är det viktigt att vi i vårt land har en bred politisk inställning: Turism är viktigt för det lokala och regionala näringslivet. Vi vill se fler svenskar som turistar i eget land, men vi vill också ha fler inkommande gäster från alla världens hörn. Ett av de uppdrag som vi alldeles har gett till en utredare är just att se på vad kan göra bättre med de marknadsföringspengar som vi satsar . Har vi rätt profil? Når marknadsföringen ut så långt som vi önskar? Skulle vi kunna växla upp marknadsföringspengarna och kanske få en större andel inkommande turister? Alltså: Vad är det vi ska satsa på, och hur ska vi göra det? Det är ett utredningsuppdrag som vi lämnade till en utredare . Det är en viktig fråga, eftersom vi nu har gjort lite strukturförändringar i de myndigheter som arbetat med turistfrågorna. Vi lade ned Turistdelegationen och skilde dess uppgifter på det som å ena sidan var ren näringspolitik, som kopplades till , och å andra sidan det som handlade om marknadsföring, som lades över på för att förstärka det. är en oerhört viktig aktör. Det är dessutom en aktör som staten och näringsföreträdarna inom turismen delar ansvaret för. Det program som turistnäringen tillsammans med myndigheter och verk kommer överens om är fortfarande en viktig utgångspunkt i de beslut som regeringen nu fattar. En av de frågorna rörde just tillgänglighetsfrågorna. Där tror jag att vi kan, precis som jag inledde med att säga, lära lite mer av till exempel men också av andra länder. Vi måste också komma bort från den bild som finns. Det gäller inte bara om jag tittar på mitt ansvarsområde turism utan också om jag tittar på det ansvarsområde jag har som handlar om att handikappanpassa transportsystemet. När man gör förändringar som är till gagn för människor med funktionshinder är det något som vi alla får nytta och glädje av. Det förenklar ofta våra möjligheter att resa. Det gäller oavsett om man gör det med barnvagn eller som egen person. Anpassningen till att samhället ska vara tillgängligt för alla är oerhört viktig. Vi ska därför ge uppdraget att titta på vad som har hänt och vad som måste hända. pekar på de marknader som växer oerhört snabbt som till exempel , och . Där var jag själv och året innan, och jag har konkreta förhandlingar med mina ministerkolleger om att vi måste få direktflyg från och till de olika huvudstäderna just därför att vi vill göra det möjligt för fler att resa mellan våra olika länder. Det är en viktig utgångspunkt. Nästa steg är naturligtvis att när de turisterna kommer hit ska också allt vara anpassat så att kvinnor och män, och unga och gamla, och människor med eller utan funktionshinder har en möjlighet att ta till sig allt det som vi har och som är bra. Vi har kommit olika långt i det arbetet i vårt land ännu så . 52 (): Ministern hänvisar till den turistpolitiska propositionen. Om jag har läst den rätt ser jag att det är mindre än en sida i den som handlar om tillgänglighetsfrågor. Men det står ändå: lämplig aktör ska ges i uppdrag att göra en bred översyn av insatser som behövs för att göra olika typer av turistmål tillgängliga. Vad har då hänt ? Är det verkligen så svårt att hitta den lämpliga aktören? När ska det sättas kraft bakom de välmenande orden? Som det är nu är det inte bra. Jag ska ge några exempel. När DHR inventerade de statliga museerna och några av landets region- och länsmuseer, sammanlagt 64 museer, fann de att av dessa var 27 helt eller delvis otillgängliga för rullstolsburna. På de flesta av museerna gick det inte att nå alla avdelningar. På 45 museer var inte toaletten godkänd. Så var det frågan om kommunikationerna. För att nå turistmålen behövs det goda kommunikationer. Men som det är är tåg nästan en omöjlighet för rullstolsburna. Det saknas på många stationer hissar och liftanordningar. Avstånden mellan perrong och tåg är dåligt anpassade. Det finns ingen utrustning för att spänna fast rullstolar på tågen. Vid en inbromsning eller kraftig sväng är det risk att rullstolarna far i väg. Av de svenska flygplatserna är det bara som i viss mån uppfyller kraven på tillgänglighet. Min fråga blir då till ministern, som också svarar för kommunikationerna: Är inte tåg och flyg också till för dem som har funktionshinder? Jag tror att det är många som instämmer i den frågan. Vi har nämligen 1 ½ miljon svenskar som bedöms ha någon form av permanent funktionsnedsättning, och ca 560 000 personer är rörelsehindrade. Av dem behöver ca 100 000 rullstol. Andelen personer med funktionsnedsättning och svårighetsgraden på nedsättningen kommer att öka med åldern. Så har vi då den aviserade flygskatten. Vi diskuterade den med näringsministern. Det är också en skatt som kommer att slå hårt mot besöksnäringen. Vi fick inget riktigt besked om vad de pengarna skulle användas till. Skulle de pengarna kunna gå till ökad tillgänglighet tror jag att det vore lite lättare att motivera denna skattepålaga. Men antar jag att skattepengarna går direkt in i statskassan och inte till något särskilt ändamål. Turism är viktigt, och är fantastiskt. Det tror jag att ministern och jag är överens om. Men hur ska människor med olika funktionshinder kunna ta del av allt detta fantastiska? Jag efterlyser skarpa och snabba förslag. Det är viktigt att uppmärksamma att våra grannländer verkar vara smartare när det gäller att anslå pengar till turism och tillgänglighetsfrågor. 53 Statsrådet (): Först vill jag väldigt kort säga att alla de skatter som tas in används till särskilda och viktiga ändamål. Men just frågan om flygskatten ska debatteras här senare , då någon har ställt en interpellation till finansministern. har kanske en möjlighet att delta också då. Skälet till det som står i slutet på mitt svar på interpellation är att trots det vi har sagt , och inte minst det vi också underströk i den turistpolitiska propositionen, att hela vårt land och alla de fördelar som finns här och attraktioner att uppleva måste vara tillgängliga för alla, händer det för lite, och det går för långsamt. Inom transportpolitiken har vi satt mål för hur vi handikappanpassar allt från busstationer till terminaler på tågen. Också där skulle det gå mycket fortare om alla hjälptes åt. Jag tycker att själv pekar på vilken potential som finns. Om det är 1 ½ miljon människor i vårt land som har någon form av funktionshinder borde vilken aktör som helst på marknaden inse att man inte har råd att utestänga så många kvinnor och män. Det borde vara självklart att de tjänster eller kommunikationer som man erbjuder också är tillgängliga för dem. Jag tycker att det går för långsamt. Vi har inte råd att missa människor med funktionshinder i . Vi vill inte utestänga dem eller några andra från det man faktiskt kan uppleva. Det är bakgrunden till det uppdrag vi nu ska ge. Jag vill veta vad det är som har gjorts och vad det är som måste göras för att intensifiera vårt arbete med att handikappanpassa eller göra anpassningar också för funktionshindrade kopplat till turistnäringen. En av de platser i vårt land som har kommit längre än andra enligt mig och mitt sätt att se det är . Vi har haft en del konferenser i regionen. Man arbetar intensivt och medvetet med just tillgänglighetsfrågor. Kanske är förklaringen att man också där har en stark aktör inom turistnäringen via med en medveten strategi om hur man samarbetar inom regionen. Det är möjligt att det är så. I sådana fall är det oerhört glädjande. Vi kan lära av dem i . Men vi kan också lära av andra länder. Det vill jag att uppdraget också ska ta hänsyn till. 54 (): Tillgänglighet är i högsta grad en social fråga och berör hela samhället. Ska vi få ett samhälle tillgängligt för alla måste vi sätta blåslampa på beslutsfattare på olika nivåer. Att alla människor ska få leva ett så oberoende, aktivt och innehållsrikt liv som möjligt är ingen självklarhet . Det tycker jag att denna diskussion om funktionshindrades möjligheter att turista har visat på. Jag tycker ändå att ministern har förståelse för problematiken och ser möjligheterna. önskar jag bara att den nämnda utvecklingsprocessen som har påbörjats skulle få ett högre tempo och, om vi ska använda löparspråk, komma in i andra andningen, det vill säga fungera mer effektivt. Man kan gärna ta med sig de goda exemplen från grannländerna, handikappförbunden och Föreningen turism för alla i . Där efterlyser man en större samverkan och mer stöttning av staten. har ministern ett utmärkt tillfälle att väva samman alla de goda tankar som kommer från olika håll om hur ska kunna visa framfötterna inom turistnäringen. Turistpolitiken ska vara både näringsfrämjande och Sverigefrämjande. Då måste man lyfta fram de viktiga tillgänglighetsfrågorna i högre grad än vad som har skett. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2005/06:263 om säkrare pendling mellan och 55 Statsrådet (): Mot bakgrund av bland annat den allvarliga bussolyckan utanför har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerheten i bussar ska förbättras och för att ändra lagstiftningen så att stående passagerare i buss inte tillåts vid höga hastigheter. frågar också vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabba på en utbyggnad av Götalandsbanan. Låt mig först understryka att jag delar syn att säkerheten vid bussåkning måste vara hög. Såväl , polisen, som utreder orsaken till olyckan i . Dessa utredningar är viktiga för att kunna vidta åtgärder som förhindrar att något liknande inträffar igen. prioriterar i sitt trafiksäkerhetsarbete åtgärder för att hastighetsbegränsningar ska respekteras, att bilbälten ska användas och att bekämpa alkohol och andra droger i trafiken. Detta arbete gäller oavsett fordonsslag. för ökad trafiksäkerhet har bussbranschen redogjort för att den har samma prioritering i sitt trafiksäkerhetsarbete. och bedriver också ett nära samarbete för att effektivisera såväl fordonskontroller som regelövervakning. Trots den tragiska olyckan i visar statistiken att det är nära tio gånger säkrare att åka buss jämfört med att åka bil. Bussarna blir allt säkrare med antisladdsystem och bättre hållfasthet och alltfler bussar är utrustade med bilbälten och alkolås. Bussar som tas i bruk efter och har en totalvikt över tre och ska vara utrustade med bilbälten på samtliga platser. Den som färdas i en buss och sitter på en plats som är utrustad med bilbälte ska använda bältet. Dessutom ska föraren, eller annan ombordpersonal, se till att passagerare som är sitter fastspända. Jag kan också informera om att jag just nu bereder en ändring i trafikförordningen som innebär informationsplikt, det vill säga att passagerare ska informeras om att de ska använda bilbälte av föraren eller annan ombordpersonal, genom skyltar, videofilmer eller liknande. Jag räknar med att ändringen kommer att träda i kraft i vår. När det gäller frågan om stående passagerare i buss har ombetts att komplettera det förslag som tidigare överlämnats om att bussar med stående passagerare inte ska tillåtas köra fortare än detta för att ge ett mer heltäckande beslutsunderlag. När jag tagit del av detta avser jag att återkomma i frågan. Slutligen, rörande Götalandsbanan, så delar jag åsikt att järnvägen mellan och är i behov av utbyggnad för att kunna fungera som en modern länk mellan de två städerna. Den kurviga sträckningen som järnvägen har leder till att restiden med tåg är längre än motsvarande med buss. Regeringen har därför skapat ett utrymme i den nationella banhållningsplanen som innebär att ett nytt dubbelspår kommer att byggas mellan och /, via flygplats. Byggstarten är planerad till perioden 20102015. Utbyggnaden kommer att möjliggöra en utökad tågtrafik och väsentligt kortare restider. 56 (): Jag tackar för svaret, men helt nöjd är jag inte. Dagen efter den svåra bussolyckan utanför tvingades människor stå i bussen mellan och . Mellan och är det motorväg, där bussarna kan köra i . pendlar många den här sträckan med buss. Att behöva stå i bussen dagen efter den svåra olyckan upprörde naturligtvis många människor.