prot · GT09140 · 2006-06-13 00:00:00 — Det torde med andra ord finnas utrymme för själv- eller egenfinansiering, inte minst sedan man i ett pm från Dagspresskollegiet konstaterat att priset inte tycks ha avgörande betydelse för om ett hushåll håller sig med en tidningsprenumeration eller inte. Stödet tycks också snedvrida konkurrensförhållandena på marknaden för civiltryck, om man får tro vad anfört i skrivelse till den senaste pressutredningen. Det är således hög tid att påbörja avvecklingen av presstödets olika former. Jag ber därför att få yrka bifall till reservation nr 1. Eftersom detta anförande också torde vara mitt jumboanförande i riksdag, icke blott efter utan efter fyra mandatperioder och , skulle jag gärna vilja passa på tillfället genom att rikta ett varmt tack till utskottskamrater, till andra riksdagsledamöter och kolleger, till talmännen för goda insatser, till utskottskanslier i de utskott där jag haft förmånen att verka och till med alla sina förgreningar. Jag tittar inte minst på riksdagsstenograferna, som utför ett stort arbete genom att tolka vad vi säger, och vad vi inte säger . Jag vill inte minst tacka internationella kansli, som jag har haft förmånen att samarbeta en del med genom IPU-engagemanget. Jag vill tacka vaktmästare, lokalvårdare och alla andra som servar oss riksdagsledamöter, och inte minst har servat mig . Det ha varit en stor glädje och mycket intressant och lärorikt att ha fått förmånen att vara ledamot av lagstiftande församling. För det vill jag verkligen rikta ett varmt och hjärtligt tack till alla dem som jag haft förmånen att komma i kontakt med. 145 (): Eftersom vill inleda en omedelbar avveckling av presstödet är det vår mening att bör avvisa regeringens proposition som gäller nya villkor för driftsstödet till dagstidningar. Det här framgår av våra reservationer, som jag står bakom. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Vi ser, fru talman, ingen anledning att genomföra någon av de här åtgärderna som stödet bara kommer att finnas kvar i begränsad omfattning. Den del som inte vill avveckla i första steget är distributionsstödet. Det omfattas inte heller av propositionen. har länge drivit frågan om presstödets avveckling. Stödet infördes i när tryckta medier hade en dominerande ställning när det gällde nyheter, debatt och opinionsbildning. En minskning av antalet utgivna tidningar såg därför ut att utgöra ett långsiktigt hot mot ett av demokratins viktigaste fundament. Farhågorna var redan då överdrivna. Mediemarknaden har ändrats radikalt. När presstödet infördes hade just fått sin andra tv-kanal. Det fanns en eller två tv-kanaler och alla tittade på den ena eller den andra. har vi som bekant en uppsjö av tv-kanaler. Flera erbjuder något slags samhällsinriktade program och når huvuddelen av befolkningen. Stora delar nås av ännu fler tv-sända samhällsprogram via smalare nischkanaler, som ju får en allt större täckning. Flera nya kanaler med samhällsinriktning tillkommer ständigt. Gränser suddas alltså ut i medielandskapet. har så gott som alla nyhetstidningar och samhällsinriktade magasin en webbsida med aktuell nyhetsbevakning. Det är inte bara som ett komplement till papperstidningarna utan som en självständig nyhetsproduktion inom verksamheten. På nätet finns också nyhetsmedier och debattforum som aldrig produceras i pappersformat men som når lika många, och kanske till och med fler, läsare än de traditionella dagstidningarna gör. Helt reklamfinansierade nyhetstidningar som delas ut gratis får en allt större betydelse och läses framför allt av yngre människor. Utvecklingen gör alltså att presstödet har överlevt sig självt. Dess effekter är framför allt att subventionera vissa tidningar. Därmed ändras förutsättningarna för främst den lokala annonsmarknaden. Argumentet att presstödet behövs för att garantera mångfalden ter sig mot den bakgrunden som ihåligt. Också dagspressen har förändrats som presstödet har funnits. Presstödet har inte kunnat hindra en omstrukturering av marknaden som har lett till att många tidningar har lagts ned. Samarbete som var otänkbart har växt fram. Den här positiva utvecklingen måste fortsätta. En viktig nackdel med stöd och subventioner som vi liberaler varnar för är att branscher lätt låses fast i gamla lösningar. Stöd kan ofta motverka en nödvändig förnyelse. Tidningar som är bra på att möta läsarnas önskemål måste slåss mot konkurrenter med statliga pengar i ryggen. Det här skapar inte positiva drivkrafter. Vi är alla överens om värdet av mediernas oberoende ställning. Det liberala skälet att vara emot presstöd är att stöd alltid skapar beroende. När ett oberoende är så fundamentalt som när det gäller mediernas roll för den fria debatten är det ett mycket tungt vägande skäl för att helt enkelt inte ha något stöd alls. Det finns alltså starka skäl för att avskaffa presstödet. Därför vill jag att propositionen avslås i sin helhet. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 12 § (forts.) Nya villkor för driftsstödet till dagstidningar (forts. KU40) 146 (): Hur ser morgondagens nyheter ut? Det vet vi inte, men vi vet att de under en överskådlig framtid kommer att publiceras som papperstidningar. Tekniken går visserligen framåt. kan du läsa dina nyheter på många olika sätt, men trots det läser av befolkning en papperstidning. Den procentsatsen har varit nästan under . Ett av uppdragen som hade var att titta på olika sätt att producera och distribuera dagstidningar. Kommittén kom fram till att även om andra sätt att få tillgång till sitt dagliga blad ökar, kommer den tryckta tidningen att ha en framträdande plats även på morgondagens köksbord. Behövs då presstöd? Ja, det var kommitténs majoritets slutsats. Det är även regeringens slutsats, och det är också fem partiers inställning i . har världsrekord i antalet tvåtidningsorter. Det är ett rekord att värna om. Presstödet är en viktig insats för att behålla mångfald och stödja det demokratiska uppdrag som medierna i stort, och dagstidningar i synnerhet, har. Det ger en möjlighet för många orter att behålla fler än en tidning och på så sätt få bredd på samhällsengagemanget, få fler perspektiv på händelser och bredda det demokratiska ansvaret. Det är viktigt med många röster i debatten. Gränsen för vad en tidningsprenumeration kan kosta är i de flesta fall nådd. Höjs priset tvingas fler och fler att välja bort tidningen. Men det finns ett hot mot mångfalden i medierna. Det är den trend vi ser med en allt större ägarkoncentration på dagstidningssidan, och det handlar också om att samma ägare köper upp olika slags medier och på så sätt får en bred påverkan på vilka nyheter som publiceras eller sänds. Vi har valt att inte lagstifta om någon gräns för hur stort det enskilda ägandet får vara, och det är bra så länge vi inte behöver det. Men det är något att vara observant på . Vi har sett att fler och fler tidningar med en mindre upplaga blir uppköpta av den största tidningen på orten och att samarbetet ökar. Det är bland annat av den anledningen som vi lägger fram förslaget om att varje tidning som uppbär presstöd ska ha ett eget redaktionellt material på . Det är en liten ökning från tidigare , men det är framför allt en markering för att säkerställa att fusionerade tidningar även i fortsättningen ska fungera som två olika editioner. Tidningen ska också ha en egen ansvarig utgivare och en egen oberoende redaktion. Uppdraget till kommittén var också att se över möjligheterna att stimulera startandet av nya tidningar och att stimulera upplageökningar. Därför är trappan av ökat stöd och det sänkta ingångssteget för presstöd till 1 500 exemplar viktiga saker för många tidningar. En sänkning med 500 abonnenter stimulerar nyetableringar och bidrar på så sätt till ökad mångfald. Att vi ökar möjligheten till marknadsföring från en till är också en insats för att en tidning ska få fler abonnenter och på det sättet främja nyhetsspridning och öka opinionsbildningen. Vi föreslår också en uppräkning av stödet förutom till storstadspressen där det sänks med 4 ½ miljon . Presstödet har även en roll för att bibehålla mångfald och stödja demokratin. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och motioner. 147 (m) replik: Jag noterar att nämner att regeringen och en majoritet i och i KU står bakom förslaget. Men jag tvingas tyvärr konstatera att den mångfald i opinionsbildning som även vi moderater tycker är av godo, tyvärr har sjunkit när det gäller antalet pressröster om man tittar på sammanslagningsfrekvenser, uppköp och så vidare. Det har inte skett tack vare presstödet utan snarare på grund av det. Presstödet har, genom sina olika utformningar, snarare konserverat ett beteende hos tidningsledningar att inte arbeta med utveckling av sin produkt och så vidare. Man har snarare anpassat sig till stödformerna och vilat i trygghet i att de utgår. Man har inte gjort så mycket mer åt det. Dessutom har det snedvridit och rubbat konkurrensförutsättningarna, inte minst för de tidningar som inte uppbär presstöd. Erfarenheten visar att det mest är redan vinstrika mediekoncerner som uppbär just presstöd. Vi moderater menar att det är frågan om inte presstödets i grunden, från början, positiva syfte har förfelats. Vi tycker att erfarenheten visar det. 148 () replik: Vi kan inte backa tillbaka och jämföra med vad som hade hänt om presstödet inte hade funnits. De signaler som vi har fått under resans gång är ju att vi definitivt inte hade haft så många tidningar kvar som vi ändå har om vi inte hade haft presstödet. Det som oroar mig, och det sade jag i mitt anförande också, är den sammanslagning och det uppköpande som sker av de mindre tidningarna. Man har sagt att man inte klarar att behålla den lilla tidningen. För att man ska kunna klara det går man ihop med en stor. Den stora tidningen köper upp den lilla. Men alternativet hade kanske varit att den lilla tidningen över huvud taget inte hade funnits kvar. Jag tycker också att det stora problemet är ägarkoncentrationen. Vi har haft många diskussioner om det. Där är det egna redaktionella materialet en av de saker som vi tycker att det är väldigt viktigt att bibehålla. Sedan kan man samarbeta om tryckning och på vissa andra områden, men det gäller framför allt att behålla redaktionen och det journalistiska materialet. 149 (m) replik: Jag tillåter mig att citera vad anförde i sitt pm Konkurrens och samarbete 2003. Där hette det: Stödet har knappast uppfyllt sitt ursprungliga syfte att bevara ett stort utbud av olika dagstidningar på de lokala marknaderna. De modeller för tidningssamgåenden som vuxit fram tillförsäkrar köparen driftsstöd fastän förvärvet leder till en ökad ägarkoncentration. Reglerna för stödet kan antas försvåra etableringen av nya tidningar och kan ha haft en konserverande effekt på tidningsmarknaden. Vidare anför : Stödstrukturens utformning kan således ha hindrat utvecklingen mot en mer rationell tidningsdistribution och bidragit till att företagen i ökad utsträckning anpassat sig efter stödformerna. Det är väl ändå ord så goda som några om att när man tittar närmare på det här har mångfalden faktiskt inte ökat. Ägarkoncentrationen har ökat, och det är redan ganska välmående företag som också åtnjuter stödet. Det här tycker vi talar sitt tydliga språk om att presstödet har överlevt sig själv. Det måste finnas någon annan form. Med beaktande av att utvecklingen inom medierna, inte minst de elektroniska, går så snabbt, att vi får fler och fler nättidningar och så vidare menar vi att det snarare är marknaden som får sköta mångfalden också i fortsättningen. 150 () replik: Vi kommer med all säkerhet att återkomma till en debatt om nättidningar. kommer väl inte att vara med i den debatten. Vi får se om jag kommer att vara det. Det är ju i alla fall en sak som kommer att återkomma. Det har vi inte med här. Det är ett av de områdena som kommer att expandera det tror jag med all säkerhet. sade och de undersökningar vi gjorde också att vi inte kommer att vara utan en papperstidning och det sätt som folk vill läsa sina tidningar. Det är ju att hålla en tidning framför sig och kunna ta den med sig när man åker. Jag tror alltså inte att vi behöver vara oroliga för att den kommer att försvinna, även om de elektroniska tidningarna ökar. Jag kan också citera, och jag citerar från Östersundsfusionen, som var en av de sista fusionerna. Man säger: Det är aldrig bra med för stark mediekoncentration, men eftersom alternativet hade varit nedläggning är det här ändå en bra lösning. Det är väl vad vi tycker allihopa, egentligen. Jag tycker inte att det är bra att man köper upp så att det blir samma ägare, och jag tycker att vi ska vara väldigt observanta på att ägarkoncentrationen inte blir väldigt stor. Vi har vissa som har uppåt . äger ju av dagstidningsupplagan. Av landsortstidningarna ägs i princip av sex ägare. Jag ser också det som bekymmersamt, men jag ser ändå att presstödet definitivt har en roll att spela. Det hade blivit ännu sämre om vi inte hade haft presstödet det är min övertygelse. 151 (): Dagspressen har ju haft en enorm betydelse under ett antal för att skapa opinion och även för att sprida information. Det har varit av oerhörd betydelse. har många sagt att dagspressen håller på att dö ut i konkurrensen med etermedier, Internet, och så vidare olika elektroniska tjänster. Pressen är dock fortfarande väldigt livskraftig. Jag tror att vi kommer att få dras med den ytterligare ett tag. Själv är jag vad man kan kalla en tidningoman. Jag blir oerhört frustrerad om jag inte får mina morgontidningar . Det är nästan kaos i mitt liv om de uteblir av någon anledning. har jag blivit lite äldre, men lyckades jag få upp min adrenalinhalt till ganska höga nivåer. Jag tror att presstödet har haft en stor betydelse för mångfalden. Man kan stirra sig blind på de olika politiska ledarsidorna och så vidare och säga att det kanske har varit en övervikt, men som pressen har utvecklats så är ju nyhetsförmedlingen den stora biten. Där har man ofta politiskt oberoende redaktioner som arbetar. Jag tror att det har varit av betydelse för mångfalden att presstödet har funnits. Någon jag tror att det var sade att presstödet är ett slags infrastruktur som ska jämföras med järnvägar och vägar när det gäller samfärdsel. Här finns och har funnits ett betydelsefullt stöd för att få en mångfald i utbudet. I den proposition och det betänkande som vi nu behandlar gör man inte så våldsamma justeringar. Man justerar upp presstödet på rimliga nivåer, och man förändrar regelverket, i synnerhet för fådagarstidningar, som ju faktiskt är en växande och, tror jag, betydelsefull flora när det gäller dagspressen. Man underlättar för att man får en mera enhetlig syn på de här tidningarna än vad det har varit tidigare då man har haft sviktbrädor och skillnader mellan lokala fådagarstidningar och riksspridda fådagarstidningar. Vi har visserligen synpunkter på presstödet på längre håll. Vi tror att man måste utjämna skillnaderna mellan stödet till landsortspressen och storstadstidningarna, och vi tror också att man måste hitta regelverk där de fusionerade tidningarna inte uppbär presstöd utan där man får regler som gynnar sammanslagningar men som också fasar ut presstödet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Svenskt deltagande i en EU-ledd militär förstärkningsstyrka till stöd för FN-insatsen i Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2005/06:UFöU2 Svenskt deltagande i en EU-ledd militär förstärkningsstyrka till stöd för FN-insatsen i (prop. 2005/06:203). 152 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet som det sammansatta utskottet har producerat och avslag på reservationen. I min bokhylla har jag en bok som heter i medverkan i den fredsbevarande operationen 19601964, skriven av . Den har jag fått genom i försorg. är FN-veteran från och fortfarande engagerad i FN-frågor. Det beslut vi ska ta här är på något sätt en fortsättning på hans och hans kamraters insats den gången, och även insatsen från dem som har varit utsända från under de två missioner som vi tidigare har fattat beslut om. De glömmer aldrig folk och den insats som har gjorts, men såg det internationella samfundet bort från folks lidande och behov av stöd utifrån. Vi vet att landet också hette . I bokens inledning står det: Från början avsåg insatsen att ge det militära och tekniska bistånd som behövdes med hänsyn till det militära ingripandet från belgisk sida och att viktiga samhällsfunktioner kollapsat. På grund av de kaotiska och komplexa inre förhållandena i landet fick FN sedan ta på sig uppgifter, som gick långt utöver vad man normalt inräknar i en fredsbevarande operation. Det står också: Lumumba och Gizenga ville skapa en centraliserad enhetsstat. Kalonji och Tshombe arbetade för ett mycket löst sammanfogat kongolesiskt statsförbund medan Kasavubu och Mobutu intog en mellanställning. Mycket av det här som man redan då skissade på och speglade kan vi också märka i dagens kongolesiska verklighet. sade utrikesminister i ett radioeko bland annat: Det är ett ansvarsfullt uppdrag den svenska truppen får, men vi tvivlar inte på att den ska fullgöra uppgiften som den gjort med uppdraget i Gaza-området. Att precisera uppgiftens innebörd är inte så lätt. Meningen är inte att truppen ska delta i strider eller verka för något politiskt program eller blanda sig i de inre förhållandena. Det man bland annat ser i boken jag nämnde är en bild av hopsamlandet av undangömda vapen i samarbete med ANS-bataljon. Man genomförde alltså en avväpning, och det är en fråga som fortfarande också är aktuell. Vi vet att bakgrunden till den senaste konflikten är vapeninflödet och att vapenembargot inte har fungerat som avsett var. I boken ser vi också att rötterna till de konflikter som ofta benämns världskrig finns att hitta i historien. Man möter samma problem, men situationen är både värre och mer förhoppningsfull . Hoppet är att man organiserat och genomfört en folkomröstning om konstitutionen. ska vi ta nästa steg genom att hålla allmänna val i detta närmast väglösa land där inget underhåll av infrastrukturen gjorts och med en närmast frånvarande administration. Det i sig är en organisatorisk utmaning. Före folkomröstningen hade man inte kunnat hålla val . hade 14 miljoner invånare. Den senaste siffra som jag funnit anger invånarantalet till mellan 50 och 60 miljoner varav hälften är . De tidigare insatser som denna kammare beslutat om har varit viktiga bidrag till förutsättningarna för att valet nu närmar sig och för att vi ska kunna göra den aktuella insatsen. Det finns dock starka egenintressen av att läget i , eller i varje fall i delar av territorium, inte stabiliseras. Dessa intressen vill behålla kontrollen över naturresurserna eftersom de ger stora inkomster. Jag har varit mycket orolig för att det funnits, och fortfarande finns, intressen som vill störa valprocessen bland annat i i den östra delen av landet. Man vill behålla makten och inflytandet, långt borta från huvudstaden. Jag hoppas att den oron inte kommer att besannas efter genomförandet av den framgångsrika folkomröstningen. Den oro som jag ger uttryck för visar på problemets omfattning och på historiens bittra erfarenheter hos det kongolesiska folket. Men det finns också mycket hopp. När vi, en grupp svenska parlamentariker, besökte talmannen i , , underströk han vikten av att kunna lösa säkerhetsfrågan så att människorna kan gå och rösta. I östra hade man märkt att matbristen delvis berodde på att kvinnor helt enkelt inte vågade gå ut på fälten eftersom de var rädda för att bli våldtagna. Det är nämligen kvinnorna som står för matproduktionen, för skördandet. På ett sjukhus mötte vi svårt skadade kvinnor som utsatts för detta våld. Att genomföra val i ett sådant land kräver särskilda förutsättningar, och det är lätt att förstå talmannens oro. Den är befogad. Därför känns det viktigt att kunna hjälpa till så att folk får möjlighet att rösta och kan påbörja vägen tillbaka till ett normalt liv och till demokrati och mänskliga rättigheter. befolkning måste få hjälp på den vägen. Därför behövs det fler som är aktiva och ger stöd inte de gamla kolonialintressenterna, vapenmånglarna och de som traktar efter mineraler och ädelstenar. Jag välkomnar att det gjorts besök från svensk sida. Det är viktigt att svenska politiker och företrädare för den finns på plats. senast besökte området. Det är mycket positivt. Det är lättare att driva dessa frågor om vi själva varit närvarande på platsen. Att som riksdagsledamot tillsammans med kollegerna i kammaren få ta sin del av ansvaret och sända i väg svenska män och kvinnor för att därigenom skapa förutsättningar för en fredlig och demokratisk utveckling är något som vi måste ta på stort allvar, och vi tar det också på stort allvar. Vi kan dock aldrig utesluta att något kan gå fel. Vi kan aldrig förutsäga vad som kan hända i detta väldiga land, ett land av storlek. Vi vet att 18 svenskar omkom i . Det har varit många missioner . Vi har i färskt minne de tragiska händelserna i . Det är ett stort ansvar som vi tar på oss. Vi har lyssnat noga på de föredragningar som vi fått från inte minst Försvarsmakten. Vi har varit noga med att ställa följdfrågor för att förvissa oss om att vi tillsammans med myndigheterna gör vad vi kan för att säkerställa operationen. Det är viktigt att göra det för den svenska befolkningens skull och för folk. Jag vill tillägga att vi måste se den här insatsen även i ett bredare sammanhang. Vi har gett bistånd för att valprocessen ska kunna genomföras. gav vi humanitärt bistånd för 100 miljoner. Vi gör insatser på många olika plan. Tillsammans bidrar de till att valprocessen kan genomföras, men också till att utfallet från den ska bli så bra som möjligt. Låt mig tillägga att jag är mycket glad över att skrivningen om resolution är så tydlig i betänkandet samt över att den kommer att följas upp. Allra sist: Vi måste också tänka på grannlandet Kongo-Brazzaville. Skulle det uppstå oroligheter måste vi vara medvetna om att det är ett mycket fattigt och utsatt land som kan dras in i konflikterna, inte minst i form av flyktingströmmar över . Jag hoppas dock innerligt att vi inte behöver se en sådan utveckling. De nu aktuella insatserna kommer att bidra till att förhindra det. Det här känns väldigt ansvarsfullt och väldigt bra. Jag ser fram emot att kunna följa valet, om än på avstånd. 153 i (m): pågår ett stort antal konflikter runtom i världen. Många av dessa utspelar sig på den afrikanska kontinenten där miljoner civila dödats i olika inbördeskrig och regionala konflikter. Orsakerna varierar, men handlar det om kampen om resurser, maktmissbruk eller etniska motsättningar. Ett viktigt kännetecken är att det främst är civila som drabbas, inte minst kvinnor och barn. De dödas, våldtas och lemlästas. Ett annat är att de överlevande tvingas leva i omfattande misär och djup fattigdom. Konflikten i räknas som en av de värsta konflikterna sedan . har miljoner människor dödats till följd av kriget. En absolut majoritet av offren har varit civila. Många har varit barn. Den humanitära situationen är fortsatt mycket allvarlig. Så många som tusen människor dör av konfliktrelaterade orsaker som infektioner och undernäring, men också på grund av fortsatta våldsamheter. Det är förfärligt och svårt att sätta ord på denna djupa tragedi. Fredsprocessen har gjort viktiga framsteg, men den är skör och utmaningarna många. De väpnade konflikter som pågått i de östra delarna av landet inverkar allvarligt på den humanitära situationen. Krig och konflikter i grannländerna har dessutom försvårat läget. Sommarens och höstens val i kan vända utvecklingen, men vi får inte vara naiva. Det kan också leda till ökad spänning och oroligheter. Det är viktigt att kan vara med och bidra till en bättre situation i . ska nu fatta beslut om en styrka om max 200 personer .