prot · GT09136 · 2006-06-07 00:00:00 — Men jag ser också ny teknik som en stor möjliggörare när det gäller själva infrastrukturen och inom transportpolitiken. Jag tror att också skulle ha framgång på exportmarknaden genom att verkligen arbeta mer med transportfrågorna som en IT-fråga kopplad till trafiksäkerheten. Jag är medveten om att hastigheterna spelar en stor roll i vårt arbete med nollvisionen. Jag följer alla de försök som finns runtom i vårt land med stort intresse. Jag tror att det är just variabla hastigheter som är dörren till att få ytterligare skalor när det gäller hastigheterna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2005/06:475 om åtgärder för det fortsatta omställningsarbetet i 69 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att som region ska ges optimala förutsättningar för att gå vidare i omställningsarbetet efter förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation. I den av beslutade propositionen 2004/05:05 Vårt framtida försvar aviserade regeringen en rad åtgärder för de fyra lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation, bland annat och . Regeringen gav landshövdingarna i de berörda länen i uppdrag att föreslå lämpliga åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i respektive region. Regeringen utsåg även en särskild kontaktperson för att stödja dem i deras arbete. Regeringen har därefter beslutat om till insatser inom de utvecklingsområden som landshövdingen föreslagit. Regeringen avser också att återkomma med ytterligare beslut om medel. Regeringen har härutöver bland annat beslutat om extra forskningsmedel till med . Jag vill också framhålla att regeringen beslutat om betydande lokaliseringar av statliga verksamheter till och . Totalt beräknas ca 650 nya årsarbetstillfällen genereras till regionen. Beträffande statliga kreditgarantier har regeringen stöttat kreditgarantiföreningar inom näringspolitiken. avsätter regeringen till aktiviteter för att utveckla kreditgarantiföreningar till ett viktigt instrument för att underlätta små och medelstora företags kapitalförsörjning. När olika aktörer, offentliga och privata, kraftsamlar kring åtgärder i syfte att stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå skapas de bästa förutsättningarna för ökad tillväxt och livskraft. Genom de åtgärder som regeringen beslutat om, tillsammans med de resurser som finns på lokal och regional nivå, är jag övertygad om att förutsättningarna är goda för att gå vidare i utvecklingsarbetet i . 70 (): Tack för svaret! Jag vill ta upp det sista som sade i sitt svar, att det är när olika aktörer, både offentliga och privata, kraftsamlar som vi också får resultat. Jag skulle vilja säga att det nog är precis det vi har gjort i . Man har verkligen kraftsamlat. Många har deltagit. Detta har också lett till att vi har fått ett väldigt bra resultat och en väldigt bra produkt. Vi har fått en bra rapport som handlar om hur vi ska kunna få hållbar tillväxt och hållbar sysselsättning i länet i de arbetsmarknadsregioner som berörs av omställningsarbetet. Lite mer konkret pratar man ju nu om att utveckla tre stycken olika inom tre områden där vi är starka och skulle kunna bli ännu starkare i länet. Det handlar om IT-området, stål- och verkstadsindustrin och förpackningsområdet. finns naturligtvis ett ganska väl utvecklat samarbete, kanske framför allt inom förpackningsindustrin, men det finns framför allt behov av ytterligare insatser vad gäller forskning, utveckling och utbildning. För att ge lite mer kött på benen i den här debatten kanske man också ska ha med sig den situation som vi har i vårt län, i , och vilka utgångspunkter vi har. Om man jämför med har den regionala bnp-tillväxten minskat i ökningstakt. Det är något att ta fasta på. Vi har en utbildningsnivå som är lägre än i riket i övrigt. när SCB gör sina mätningar av hur långt vi har kommit i jämställdhetsarbetet så hamnar på jumboplatsen. Det har gjort . Det här är inte helt oviktiga variabler för ett läns utveckling. Mot bakgrund av detta är syftet med min interpellation just att jag vill att regeringen nu ser till att ge klara, tydliga, tidiga signaler till de personer ute i länen som jobbar med omställningsarbetet vilka resurser man har att tillgå, vilka resurser man kommer att få och när man kommer att få dem. Det är oerhört viktigt för länets utveckling. Jag har tagit upp frågan om , som egentligen är något väldigt positivt som har hänt i länet och någonting som också smittar av sig till andra län. Jag har fått svar från att vi via statens budget ger en viss summa pengar . Det är helt riktigt. Det är till den administrativa uppbyggnaden. Men det finns en annan debatt som vi borde ta ute i länen dit inte riskkapitalet hittar så lätt, och det är frågan om statliga kreditgarantier. Jag har inte riktigt fått svar på den frågan från . Hur ser regeringen på uppbyggnad av statliga kreditgarantier? Det skulle vara en tillgång för företag som har en begränsad tillgång till säkerheter ute i landet. 71 Statsrådet (): Jag sade redan i mitt interpellationssvar, och jag vill understryka det igen, att vi har precis samma bild, och jag, av att man verkligen har hjälpts åt i mellan offentliga och privata aktörer och mellan olika kommuner. Jag tror att det är det som är den stora skillnaden när det gäller om man kan samlas och formulera en framtidsvision. har man ju till och med gjort ett särskilt program, Innovation , där en del av de branscher som pekade ut ingår som möjliga att vidareutveckla. har faktiskt också någonting som är unikt. Man bygger på det som är befintligt, men man kan också vidareutveckla det framöver. Ett annat av de områden som också kan utveckla ännu mer och där det finns all anledning att samverka är naturligtvis turistnäringen. är ju faktiskt värd för största återkommande evenemang, . Där samlas tusentals journalister från världens alla hörn. Det är också någonting som man kan bygga vidare på och återkomma till, och se hur man kan stärka just kopplingen till turistnäringen. Men just möjligheten att vidareutveckla också de små verksamheterna tror jag är det kanske allra mest spännande. Det är också bland det svåraste som finns eftersom tillgången till riskkapital och krediter för riktigt små verksamheter och små företag är nästan obefintlig. Vi är oerhört positiva till kreditgarantiföreningarna och deras roll. De är ett viktigt instrument för att underlätta just kapitalförsörjningen för små och medelstora företag. Men jag upplever också att de ibland är okända. Det varierar från plats till plats och från län till län. Regeringen har ju nu , 20052007, avsatt särskilda pengar, , till att just lyfta aktiviteter som syftar till att utveckla kreditgarantiföreningarna och hjälpa till att synliggöra och marknadsföra dem som de viktiga aktörer som de faktiskt är. Det handlar då mycket om informations- och kunskapsspridning. Det är ju ett kvitto på det frågade om: Tror regeringen att de också i fortsättningen kommer att kunna spela en roll för utvecklingen? Svaret på den frågan är ja. Jag är övertygad om det. 72 (): Det är klart att man måste känna sig stolt om statsrådet har en så positiv bild av ! Så är det ju naturligtvis. Jag har också en positiv bild av mitt hemlän, men jag har också en del bekymmer, och det är därför jag har skrivit den här interpellationen. Det är bra att vi blir klappade medhårs, men vi måste också bli tagna på allvar. Visst har vi en bra turistnäring, och visst låter vi tala om oss. Så är det ju. Men jag kanske efterlyser lite mer konkreta svar egentligen. När får vi besked om vilka pengar som kommer, och hur ser planeringshorisonten ut för det fortsatta arbetet med våra ? Jag efterlyser nog ett lite mer konkret svar från statsrådet. Det är tråkigt att kreditgarantiföreningarna är så okända som de är, för det som händer i nu håller nästan på att bilda skola för kreditgarantiföreningar i övriga . Jag vet att man är på god väg i , , och så vidare. Det är alltså fråga om något bra. Det handlar om ett unikt samarbete mellan företag och lokala aktörer på orten och har egentligen sin förebild nere i . Där har kreditgarantiföreningar funnits , under en , och det är inte ovanligt att staten också har ett finger med i spelet. Där kan man ha ett unikt samarbete mellan företag och staten, och det är därför jag i interpellationen även tagit upp diskussionen om statliga kreditgarantier. Det skulle kanske kunna vara ett komplement till den verksamhet som kreditgarantiföreningarna bedriver . finns ju inga statliga kreditgarantier, utan det är kreditgarantiföreningarna som ställer ut krediter. Det gäller i varje fall det system som finns i . I andra länder finns andra typer av system. Jag tycker, som sagt, att det är viktigt att vi ute i landet skickar den signal som jag försökt skicka med min interpellation, nämligen att vi inte bara säger att aktörerna ute i landet är mycket duktiga, att det finns alla möjligheter till utveckling och så vidare, utan att vi också ger tydliga, klara signaler så att det viktiga omställningsarbetet, och förhoppningsvis en ökad sysselsättning, kan komma till stånd. 73 Statsrådet (): Jag redogjorde i mitt svar för de beslut och de pengar som redan utbetalats till länen, och då även till . Jag sade också i slutet av interpellationssvaret att när det gällde de fria pengarna, om jag lite slarvigt får uttrycka det så, som regeringen tillsammans med och de gröna avsatte i det gemensamma arbetet med försvarsomställningen, fick i den förra beslutsomgången tilldelat . Jag kan inte säga när regeringen kommer att fatta beslut om de resterande pengarna, utan det sker en pågående dialog och diskussion. Gav de pengar som har betalats ut avsedd effekt ute i länen? Ska man fortsätta på den strategi som användes med de pengarna eller ska man göra lite förändringar i strukturen inför nästa utbetalning? När den utbetalningen sker kan jag, som sagt, inte svara på . Förutom de pengar som vi särskilt destinerat till de kommuner och län som allra mest berördes av omställningen av försvaret finns naturligtvis även de traditionella anslagen till länsstyrelserna. De är givetvis också viktiga i ett regionalpolitiskt perspektiv när det gäller att hjälpa till att förverkliga idéer lokalt och regionalt. Vi gör nu en kraftsamling för att stärka just företagens möjligheter till medfinansiering och investeringar. Vi är överens om att kreditgarantiföreningarna är viktiga, men vi har också infört minimilån hos , vilket innebär att utlåningen där ökat från till . Vi har också beslutat att satsa för att stärka möjligheterna till kommersialisering av forskningsresultat och innovationer kopplade till näringslivet. I den generella nationella politiken görs många viktiga saker. Att den nationella politiken sedan också tar regional hänsyn är avgörande. För att ta som exempel är ju roll inte densamma där som den är i eller i . De statliga aktörerna måste kombinera sitt nationella uppdrag på lokal och regional nivå genom att just ta lokal och regional hänsyn. Annars blir det oerhört svårt att kunna förverkliga idéerna. Alla aktörer måste hjälpas åt, och jag får återkomma med besked om när beslut kan fattas om ytterligare utbetalningar av de lite friare pengarna från försvarsuppgörelsen. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2005/06:396 om höjt mål för virkesproduktionen 74 Statsrådet (): har frågat hur jag och regeringen ställer oss till att skapa specifikt tillväxtmål som innebär en 40-procentig ökning av den svenska virkesproduktionen. Jag är överens med om att skogen har varit en av de viktigaste förutsättningarna för svenskt välstånd och att skogen alltjämt är av stor betydelse för ekonomi, både för virkes- och för energiproduktion. Regeringen har tillsammans med företrädare för näringslivet tagit fram ett långsiktigt strategiprogram med skogs- och träindustrin. Programmet pekar till exempel på möjligheterna till ökad skoglig tillväxt. Regeringen är medveten om att kan producera volymmässigt betydligt mer per arealenhet än vad vi gör , men det kräver bland annat att skogsägarna vill och bedömer det som ekonomiskt intressant. Vi har ett jämställt miljömål i skogspolitiken, och vi ställer generellt höga krav på skogsägarna att producera skogsråvara på ett sådant sätt att miljö- och kulturmiljövärden värnas. De flesta skogsägare väljer att investera i en kombination av hög volymmässig virkesproduktion och mer specifika kvalitetssortiment, beroende på sina individuella förutsättningar. Jag tycker också att det finns ett värde i att skogsägarna kan ta beslut om att satsa på värdefulla virkessortiment, trots att de ibland innebär lägre volymproduktion än andra alternativ. Den översyn av gällande skogspolitik som pågår, och där sitter med i den parlamentariska referensgruppen, inkluderar att belysa virkesförsörjningsfrågorna och det svenska skogsbrukets utvecklingsmöjligheter på en internationell marknad. Jag och regeringen avvaktar analys av nuvarande skogspolitik och de förslag som utredaren lägger fram . I övrigt stöder vi den utveckling som sker när det gäller att effektivare nå de mål vi redan har satt upp och som fattat beslut om, och det kan i det sammanhanget givetvis bli aktuellt med uppdrag till bland annat för att se hur vi kan öka tillväxten utan att äventyra miljömålen. 75 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det här är statsrådets sjätte interpellation på rad. Skärpan tycks finnas kvar, vilket gläder mig. Svaret från statsrådet är dock något svävande, tycker jag. Anledningen till att jag drar den slutsatsen är att statsrådet i sitt svar säger: Jag är överens med om att skogen har varit en av de viktigaste förutsättningarna för svenskt välstånd och att skogen alltjämt är av stor betydelse. Jag delar alltså inte den uppfattning som framgår av svaret, nämligen att betydelsen av den svenska skogen skulle ha minskat. säger statsrådet att regeringen är medveten om att kan producera volymmässigt betydligt mer per arealenhet än vad vi gör . Uppenbarligen är regeringen medveten om att det är möjligt, men man tvekar. När det gäller vilken som helst annan näring kan jag säga att ifall någon är medveten om att han eller hon kan göra ett bättre jobb och inte tar vara på den möjligheten kommer det att betraktas som tjänstefel. kan ju inte regeringen beordra fram tillväxt, men den kan i alla fall medverka till att skapa förutsättningar så att de privata skogsägarna, och andra aktörer på skogsmarknaden, har möjlighet att öka tillväxten. Statsrådet nämner också att jag ingår i en parlamentarisk referensgrupp, och det är alldeles riktigt. Jag vill dock säga att inflytandet när man sitter som ledamot i en referensgrupp är starkt begränsat. Det är så per definition. Egentligen lämnar det inga som helst avtryck i en utredning, eftersom det inte finns möjlighet att vare sig reservera sig eller lämna egna förslag. I stället går allt genom den enmansutredning som det här är fråga om eller i detta fall enkvinnasutredning. Därför är det viktigt att denna typ av frågeställningar tas upp direkt med statsrådet. Statsrådet avslutar med att säga att hon vill avvakta och så vidare. Om nu viljan att medverka till detta ändå finns vill jag ställa två konkreta frågor. Om det är så att miljökraven kan tillgodoses, vill statsrådet då medverka till att öka tillväxten med förslagsvis ? Anser statsrådet att produktions- och miljömålen behandlats lika under den här mandatperioden? 76 (): Det är en intressant interpellation som har ställt och som statsrådet svarat på. Tittar man ut över kan man konstatera att vi har avsevärt mer skog att avverka än vi hade för , till exempel . Man får ta till , fru talman, för att se utvecklingen på det här området. Huvudfrågan är egentligen hur mycket vi ska avverka av den volymtillväxt som finns framöver. Jag tycker att det är väldigt bra att det finns en skogspolitisk utredning där representanter i den parlamentariska referensgruppen är riksdagsledamoten i och , kommunalråd i . Jag tror att det är värdefullt att det trots allt finns en sådan här parlamentarisk referensgrupp. Skog är någonting som många är berörda av. Det finns väldigt många privata ägare av skog. Även jag äger tre äppelträd i min trädgård. Det är lågavkastande men högt skattade träd. Men det är många som ägnar väldigt stort intresse åt skogen och det är väldigt viktigt att vi har många som sysslar med att förädla skogen på olika sätt. Jag har tidigare haft en debatt med statsrådet om skogsindustrins problem. Man måste konstatera att ett av de områden som i grund och botten tar upp är frågan: Hur ser beskattningen av skogen ut? I det sammanhanget skulle jag ändå vilja ställa en fråga till statsrådet. Om man vill ha en förnyelse och specialisering måste man tänka sig en utveckling av olika former av skogskonton och så vidare för att stimulera till lite högre avverkning i . Den svenska skogsindustrin är ändå huvudavnämare av den skog som tas ut. Men det har kommit in i ett nytt moment under , nämligen framför allt importen från andra länder. Därför tenderar vi att inte få en hög avverkning, inte heller av specialträ av olika slag. Jag tänker då inte på avverkning av bok från som startades . Vi har en hög andel import, kanske alltför hög andel import från andra länder av skogsråvara, och det är nästan helt och hållet betingat av de skatteförhållanden som gäller. Jag tror för min del att om man ska komma vidare utan att beskoga hela måste man titta mer på den underliggande, eller möjligen överliggande frågan: Hur ser det ut med lönsamheten i att vara skogsägare i ? Sedan håller jag med om allt det som sägs om miljömålen och så vidare. Det måste vara ännu mer överliggande att vi ska ha goda miljömål och stränga krav på förnyelsen. Men man kan inte bortse från att virkesproduktionen i är väldigt beroende av skatteförhållandena för de enskilda skogsägarna. 77 Statsrådet (): Först vill jag säga till att jag delar hans uppfattning. Jag kanske var lite för ivrig med att försöka formulera mig lite vidare i mitt interpellationssvar. Jag delar uppfattningen om skogen som viktig näring. Som en stor basindustri kommer den att vara avgörande för vår ekonomiska utveckling också . Här finns en fantastisk potential. Men det betyder inte att jag tror att skogen kommer att räcka till allt. Om vi ökar produktionstakten i skogen kommer den att räcka till lite mer, men det kommer också att kräva en del diskussioner om vad vi ska använda den ökade volymen till. Det är där jag menar att den inte kommer att räcka till allt det som man egentligen skulle kunna använda skogen till. Då kommer de här spännande men också ibland svåra avvägningsfrågorna, hur mycket av skogen som ska användas till att leva upp till miljömålen. Vi vet att skogen är en fantastisk bra kolsänka till exempel. Det ska vi fortsätta att värna. Ska vi också använda skogen som en del av en energiomställning eller ska vi ställa fokus på att vidareförädla det vi vet att vi kan tjäna lite mer pengar på? Många sådana spännande frågor kommer upp, och jag är både intresserad av och angelägen om att få vara med i de framtida diskussionerna, därför att jag ser framför mig att vi faktiskt ska öka produktionen i skogen. Jag tycker att vi ska göra det, som vi måste fortsätta att arbeta med att alla skogsägare ska leva upp till de planer som finns och som gäller . Vi har, trots av intensivt informationsarbete, problem med gallringen inom delar av det svenska skogsbruket. Blir vi än bättre på att gallra och dessutom också återplanterar där det krävs återplantering ökar potentialen ännu mer. Jag ser positivt på att kunna öka just produktionen i skogen. Och jag utesluter inte att det också ställer just avvägningen mellan de miljömål och de produktionsmål som vi har i en annan dager. Jag vill att de målen ska vara jämställda. Men det kanske är så att en del av de planer vi har måste ändras eftersom skogsbruket kanske också kommer att ändras inom vissa områden. Jag är också beredd att titta närmare på de frågorna , därför att här finns en potential. Som jag sade alldeles tror jag att skogen kommer att kunna räcka till mer än den gör , dock inte till allt. Som skogsägare har jag samma typ av växtlighet som på min areal, nämligen äppelträd. Det som pekar på är hur man kanske kan utveckla skogskontona för att också uppmuntra till och uppmana till mer produktion och aktivitet i skogen. Jag vet att finansministern har blivit uppvaktad av representanter för både skogsindustrierna och skogsägarna om detta utifrån olika aspekter. Det förekommer också just nu diskussioner mellan finansministern och representanter för skogsägarna med anledning av stormen i och de familjer som precis hade gjort ett generationsskifte. Jag vet att finansministern just nu tittar på vad just skogskontona kan betyda och vilka aspekter som man då ska ta till vara. 78 (): Den svenska skogen brukar jag ibland säga är det svenska guldet. Jag står fast vid det, därför att den har det värde som den har. Många i landet har inte riktigt förstått dess betydelse. Jag ska trötta er med att göra en liten jämförelse om skogens nettoexportvärde. Om man lägger ihop , Lastvagnar, , lastbilar, Personbilar och hårdvarutillverkning kommer man alltså inte upp till hälften av den svenska skogens nettoexportvärde. Och nettoexportvärdet är väldigt viktigt för vår handelsbalans med utlandet och som ett varaktigt bistånd till vår välfärd. Det som är intressant med skogen är att den finns i hela . Vi pratar mycket om öppna landskap etcetera. Då ska vi ha klart för oss att varje öppet landskap ursprungligen egentligen är ett lån från skogen, därför att skogen är den som har varit mest förhärskande. För den skull är jag inte ute efter att vi ska förmörka landet. Det är inte det som det handlar om. Vi har dessutom en väldigt bra kvalitet på den svenska skogen. Problemet är att konkurrensen med andra länder hårdnar. Det finns plantageodlingar i olika delar av världen. Det finns pappersmassafabriker som runt sig har fyra kvadranter med eukalyptusträd. Man förser alltså sitt pappersmassebruk med en kvadrant . Man kör runt detta . Då ska vi ha klart för oss att vi behöver en omloppstid på åtminstone , ibland , beroende på var i landet vi befinner oss. har regeringen lyft fram träbyggnadsstrategin. Man har dessutom tagit fram den här oljekommissionen. Man får en känsla av att det ska räcka till allt. Det blir lite grann som grisen , den slaktas och står där sedan grön och grann igen. är det inte riktigt så. Statsrådet visar insikt i frågan genom att medge att det inte räcker till allt. När jag ser på hela upplägget från regeringens sida kan jag få en känsla av att det är en socialdemokratiskt historisk strategi att man är mer inriktad på att fördela det andra producerar än att själv bidra till en tillväxt som ger en möjlighet att fördela. har statsrådet möjlighet att ändra på bilden genom att ta chansen och staka ut vägen tydligt och ordentligt markera att man vill satsa. Men det säger inte statsrådet. Det är fortfarande lite tvekande. Det är naturligtvis skogsägaren som har sista ordet i hur marken ska användas. Men det finns ett regelverk jag ska inte gå in på detaljer som kan underlätta en produktion. Hur har produktionsmålet, statsrådet, diskuterats i regeringen i förhållande till miljömålet? Jag förstod på svaret att det kanske finns skäl att åtminstone lyfta upp produktionsmålet till samma nivå som miljömålet. Jag delar också uppfattningen att de ska vara jämställda, men påstår jag att miljömålet genom sin fräschör, ett nytt mål och så vidare, har fått ta mycket utrymme. Politik är att vilja. Jag vill att statsrådet talar om på vilket sätt hon är beredd att staka ut vägen för att vi ska kunna öka tillväxten. 79 (): Det var hugnesamt att höra att finansministern också hade denna fråga på sitt bord. Jag befarar i och för sig att det ligger många frågor på det bordet. De kan vara lätt att nattduksbordet är överfullt av olika saker som han ska ta tag i.