prot · GU0931 · 2006-12-01 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. Tredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i trafikutskottet. Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i socialförsäkringsutskottet, som suppleant i och socialförsäkringsutskottet samt som suppleant i utbildningsutskottet och trafikutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i socialförsäkringsutskottet () suppleant i () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i trafikutskottet () 3 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att återrapporteringen från Europeiska rådets möte skulle äga rum och inte som tidigare aviserats. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:100 Till Interpellation 2006/07:100 Destruering av ammunition på miljömässiga och konkurrensmässiga villkor av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på tjänsteresor under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2006/07:58 om OsloGävle-förbindelsen 1 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att aktivt stödja ambitionen att ge vägen GävleFalunBorlängeMalungTorsby till Vittjärn ett gemensamt vägnummer och om jag avser att stödja OsloGävle-förbindelsen som ett norsk-svenskt samarbetsprojekt. Låt mig först påminna om att det är regeringens uppgift att besluta om vilka vägar som ska vara riksvägar. Numreringen av såväl riksvägar som primära länsvägar sker dock enligt vägvisningsplan som ska upprättas av . GävleOslo-förbindelsen har i en skrivelse till regeringen begärt att hela vägsträckningen mellan och och den svensk-norska ska vara riksväg med det gemensamma riksvägsnumret 16. Sträckan mellan och är dock redan riksväg, om än med ett antal olika nummer. har regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att klassificera mellan och som riksväg. I uppdraget ingår bland annat att bedöma vägens betydelse för trafiken mellan och samt vilka effekter en eventuell omklassificering skulle kunna få. Uppdraget ska redovisas , alltså . Jag har inte tagit emot redovisningen och kan därför inte uttala mig om just den här vägsträckningen även om under gårdagen lämnade in sitt uppdrag. Frågan om vägklassificering diskuteras på många håll i landet. Det finns uppfattningar om att en vägs nummer har betydelse för tillväxt och utveckling längs vägen. Det finns också förhoppningar om att ett vägnummer med färre siffror per automatik ska leda till att standardhöjande investeringar kommer att genomföras på vägen. Jag vill därför understryka att det inte finns något så enkelt och direkt samband mellan vägnummer och teknisk standard. Prioriteringar mellan olika investeringar sker i den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Styrande för vilka investeringar som ska genomföras bör vara i vilken utsträckning de bidrar till att de transportpolitiska målen nås. 2 (): Tack för svaret! Det är bra att ministern noterar det uppdrag som fick av den förra regeringen att utreda en uppgradering av vägen VittjärnTorsby med syfte att bana väg för ett sammanhängande riksvägsnummer mellan och . Jag hoppas att den här debatten ska understryka vikten av att vi får en sådan ordning till stånd, att man börjar med TorsbyVittjärn och att sedan banar väg för hela vägen mellan och och Vittjärn. Det som jag funderar lite grann på i svaret är de noteringar som görs om att det finns uppfattningar om att en vägs nummer har betydelse för tillväxt och utveckling längs vägen. Och ministern pekar ut att det kan finnas för stora förväntningar på att ett vägnummer med färre siffror med automatik ska leda till standardförhöjande investeringar. Det som är tillväxtpolitiskt intressant med vägar är att utveckla trafikleder, att skapa system som är väl fungerande, som stöder det lokala näringslivet. Vägen mellan och berör regioner där det finns 1,2 miljoner arbetsplatser. På norska sidan av vägen har handeln en något större andel av näringslivsstrukturen, och på den svenska ligger en tyngdpunkt på industrin. Och i MalungSälen-området har vi ett mycket stort och expansivt turism- och rekreationsområde. En successivt förbättrad vägförbindelse stöder en sådan här näringslivsutveckling. Det är också ett faktum att en stor del av människorna i gärna förlägger fritid och rekreation till och , och det är en bra indikation på den här vägens framtida möjligheter. Just det förhållandet och att det också på den norska sidan är höga boendekostnader i och omkring har lett till ett ökat intresse för boende i bland annat . Det kan noteras att pendlingstiden är . Jag vill också peka på den här vägens betydelse för vinterturismen i och . Som det ser ut nu är planerna sådana att antalet bäddplatser kommer att öka från 60 000 till 90 000. Det är en oerhörd expansion. Självfallet är det då viktigt att vi har en vägförbindelse som utvecklas och är prioriterad i olika planeringar. Det handlar om att åstadkomma ett gemensamt riksvägsnummer och att markera denna väg, OsloGävle. Att åstadkomma det här riksvägsnumret, att markera att det är en led, att sträva efter investeringar och att bygga ut den här leden har betydelse för det lokala näringslivets utveckling. Vi ser också ett gemensamt riksvägsnummer som en början på en utveckling mot Europavägsstatus. går E 16 mellan och , och den skulle kunna förlängas från till Kongsvinger och sedan till , , , och . Det här är självfallet en långsiktig ambition. Men det handlar om att börja med en markering, och det handlar om att lösa det här med TorsbyVittjärn och att sedan bygga vidare. Jag skulle vilja höra med ministern hur hon ser på behovet av infrastruktursatsningar i förhållande till turismens expansion i och och det ökade norska intresset för rekreation i . 3 (): Det är viktigt att diskutera vägstandard och infrastruktursatsningar, just uppgradering av från till så att det blir en acceptabel standard. Det behövs, för det finns ingen prioriterad huvudväg mellan och . Det behövs också tvärförbindelser i landet där man kan ta sig från in i den aktiva . Gränsövergången är en naturlig övergång just för de här sträckorna, från , in i . Det är ett ökat utbyte mellan våra länder. Det behövs kanske också en samordning med den norska sidan för att vi skulle kunna komma dithän att vi uppgraderar och numrerar den här vägsträckan till . Det är som jag sade om gränsregionen, det finns utbyte, det är ökad arbetspendling mellan och som är en aktiv region, och det är väldigt mycket gränshandel. Det är väldigt mycket trafik mellan de här länderna. Det här är också en tillväxtfaktor för och inte minst . Lite kuriosa: I går kom siffror som säger att ligger på femte plats på ITPS tillväxtliga. Det är fantastiskt att som kommun gör det. Man jobbar för fullt. Då skulle man behöva ha den här satsningen. Det är också mycket en symbolhandling att man uppgraderar den vägen och att det blir en satsning på upprustning av vägen mellan och . Det är ju en ökning av tung trafik. och är Moelvenland. Vi har sågverk, skogsindustri, väldigt mycket tunga transporter. Därför behöver vägen upprustas. Vi har också flera turister, precis som pratade om. Det är flera turister som kommer. Och vi har skidtunneln i . Där är av åkarna norrmän. Tänk att kunna utveckla det ännu mer så att norrmännen kommer mer som turister till både och . Det gynnar det. Det kommer att bli ett ökat samarbete, och då betyder vägstandarden, infrastruktursatsningen, väldigt mycket. Jag skulle vilja fråga statsrådet : lämnade ju en rapport. Den kom i går, som vi sade. Är den positiv till att uppgradera vägen mellan och ? Det är, som sagt var, väldigt viktigt. 4 Statsrådet (): Det är ju ganska stimulerande och intressant att möta två socialdemokratiska riksdagsledamöter som efterfrågar infrastruktursatsningar och man till och med uttalar vägar i en debatt. Jag förstår att ni har saknat den debatten tidigare, eftersom den socialdemokratiska regeringen mycket tydligt har avstått från de infrastruktursatsningar som det finns ett stort behov av runtomkring i hela landet just för att skapa tillväxt och utveckling, precis det som efterfrågar. Dessutom är det tyvärr så att man heller inte har lagt några ekonomiska resurser på att underhålla de vägar som vi redan har investerat stora kapital i, vilket gör att just de här orterna som har stora möjligheter att utveckla ny verksamhet och turistindustrin framgent i många sammanhang kommer att lyfta fram behovet av bättre vägstandard och investeringsbehov. Det är min allra högsta ambition att skapa förutsättningar för livskraftiga miljöer i alla delar av landet. Men interpellation innehöll framför allt en förfrågan om att man skulle hitta ett gemensamt vägnummer. Jag tror att det är viktigt att vi här är överens om att det inte har ett direkt samband med att det också blir standardhöjande investeringar för att vägen ändrar vägnummer. Därmed, vad gäller den specifika frågan från , avvaktar jag att ta del av underlag som den tidigare regeringen efterfrågade. Vad gäller den norska sidan har inga ambitioner att lägga ekonomiska resurser på att höja standarden mellan och . Så det samband som har löper ju över behovet att stärka det över hela gränsen. På norsk sida har man inte visat det intresset. Uppenbarligen finns det inget investeringsutrymme i länsplanen för den här vägen heller, så det finns en del övrigt att önska som har med själva investeringsbehovet att göra som blev en följdfråga på den interpellation som ställde. 5 (): Jag noterade den lite mer politiserade inledningssvängen från statsrådet. Då vill jag bara notera att det var en glädje för mig att tillsammans med få vara med och ta första spadtaget på den så kallade Salaproppen, där hon som infrastrukturminister var en viktig faktor för att vi skulle kunna göra det. Det var också ett nöje att få samarbeta med om att bana vägen för den fyrfältiga väg som är färdig mellan och . Några beskrivningar om att det saknades intresse för vägfrågor i den förra regeringen ställer jag inte upp på. När det gäller det konkreta projektet vill jag peka på att det är ett långsiktigt arbete att driva fram en vägsträckning, att skapa trafikleder. Här är alla kommuner från till med i en organisation som medvetet har jobbat för att få till stånd successiva förbättringar. I den planering som ligger på både den svenska och den norska sidan kan vi se att ligger åtta viktiga investeringsprojekt. De ska vara genomförda senast då. ligger fem redan fastlagda. Däremot är det riktigt som ministern säger att just sträckan TorsbyKongsvinger ännu inte är med i någon planering. Men vi driver ju den frågan tillsammans för att få in det här i ett planeringsperspektiv. Därför har vi gjort en särskild utredning inom ramen för projektet som också förespråkar en ny vägdragning som vi är överens om på både norska och svenska sidan bland berörda kommuner. Det är ett projekt som kostar 500 miljoner, varav en tredjedel ska ske på den svenska sidan och två tredjedelar på den norska. En sådan investering skulle kunna innebära för det första en höjd trafiksäkerhet och för det andra en rejäl ökning av trafiken, låt säga , från 500 fordon till ungefär 3 000 fordon . Jag vill också peka på det förhållande att man på den norska sidan bland de investeringar som jag nu har pekat på här och som ska genomföras har gjort avsevärda förbättringar på det som är mellan och Kongsvinger. Så det finns en rörelse där vi investerar från mot , mot , och en rörelse där de investerar från upp mot Kongsvinger. är det den felande länken mellan och Kongsvinger som vi måste ta itu med. Om regeringen tar ett beslut om att uppgradera VittjärnTorsby till riksvägsstatus är ju det naturligtvis en mycket bra signal. Det är ett steg på vägen. Det är så här man får jobba med infrastrukturprojekt. Man får beta av bit efter bit, ta steg efter steg, och har man helheten klar som har etablerat den led man strävar efter. Jag anser att det här är ett projekt med mycket goda förutsättningar, med en bra grundplanering, med en bra uppslutning både på den norska och på den svenska sidan. Det var i alla fall viktigt för mig som ordförande i det här samarbetsprojektet att få träffa transport- och kommunikationskommitté, där vi fick presentera hela vårt projekt. Och frågorna och kommentarerna kring det uppfattar jag som väldigt positiva. Den typen av möten, den typen av diskussioner är väldigt viktiga, precis som den här diskussionen är väldigt viktig för att ge dig som minister ett underlag som jag tycker är viktigt att överföra inför det beslut ni måste ta i regeringen. Därför frågar jag: Är du beredd att i kontakter med din norska motsvarighet peka på det här som ett viktigt framtidsprojekt, där vi måste bidra från både den norska och svenska sidan för att förverkliga det hela? 6 (): Det var intressant att höra statsrådets svar när hon pratade om infrastruktursatsningen från den gamla regeringen. Jag kan notera att i alla debatter jag hade med borgerliga företrädare i valrörelsen pratade man om mycket mer pengar till infrastruktur. Jag kommer att följa statsrådet och se hur mycket pengar som går till upprustning av landsbygdsvägar, för det är väldigt viktigt. Jag hoppas verkligen att du som centerpartistiskt statsråd kommer att satsa pengar på just landsbygdsvägar och vägnätet där. Det är viktigt för tillväxten. Om jag då kommer tillbaka till väg 239 mellan och Vittjärn, är en uppgradering till riksväg otroligt viktig. Precis som sade kan det bli en sträcka hela vägen från till som får en standardupprustning. Den felande länken är sträckan mellan och . Jag hoppas att statsrådet kommer att ställa sig positiv till att driva frågan i regeringen om att ändra den vägen till riksväg. Jag har också en fundering: Hur kommer du att agera gentemot dina norska kolleger? Som säger är egentligen det mesta av investeringen på den norska sidan. Är du positiv till att driva frågan om att uppgradera vägen i regeringen? 7 Statsrådet (): Jag är helt överens med om vikten av att ständigt driva denna fråga och se sambandet med infrastruktur och möjligheter att skapa lokal tillväxt och bra företagarklimat. Jag är den första att bekräfta att det arbete som man gör på lokal nivå i allra högsta grad har ett värde när detta drivs vidare. Det ska också skapa prioriteringar i fråga om de investeringar som sker. Men återigen: Interpellationen handlar om en gemensam numrering. har det blivit en allmän diskussion om väginvesteringar. Jag vill återigen påpeka att prioriteringarna och investeringarna sker i de långsiktiga infrastrukturplanerna, och här ser jag inte det direkta sambandet, även om jag förstår kommunala företrädares del i en process. Men i det som jag har att hantera finns det inget samband. pratade om vikten av att se underhåll av befintliga vägar. Det är ett dilemma. Jag kan mycket tydligt konstatera att det är en eftersatthet här som direkt kommer att drabba områden som har stor potential att utveckla nya verksamheter, till exempel inom turismen. Här skötte den tidigare regeringen inte sitt uppdrag att underhålla de vägar och det vägkapital vi har i det här landet. Återigen kommer jag att ta del av det underlag jag har fått från och informationen där. kommer jag att ha ett möte tillsammans med samferdselministern i . Jag har ännu inte någon dagordning för vad vi ska hantera där, så det vill jag inte ge några signaler om i det här sammanhanget. Men vi har ett samtal, som sagt var, och vi har också bestämt att vi ska ha ett tydligare samarbete över gränsen. 8 (): Jag noterar med tillfredsställelse uppgiften om mötet med din norska motsvarighet . Jag hoppas att du funderar och tar med dig den här debattens innehåll och att du eventuellt tar upp den här frågan. Vad jag har försökt göra i den här debatten är att beskriva en helhet, beskriva vikten av satsningen GävleOslo, med 1,2 miljoner arbetsplatser i det här området, vikten av det här för att skapa tillväxt och hur man driver den här typen av processer. Jag ser sambandet med vägsatsningar, där detaljer som vägnummer men också investeringar på enskilda sträckor är med och bildar en helhet som ger utvecklingskraft. Jag tror att det finns en stor potential i det här projektet. Det utredningsarbete som ni får , och som regeringen ska ta ställning till, presenterades av mig och inför offentligheten. Då sattes det här in just i det perspektivet att ett eventuellt beslut om riksvägsstatus på sträckan TorsbyVittjärn ingick i en helhet med , och där vi även nämnde visionen om . Det finns mycket i botten på det här. Jag tycker att det här har varit en bra och utförlig diskussion, där och jag har fått möjlighet att redogöra för våra viktiga argument. Vi hoppas att vi har kunnat påverka dig att ta ett positivt beslut i frågan. Jag hoppas också att du ska föra de här synpunkterna vidare i dina överläggningar och kontakter med din norska motsvarighet. 9 Statsrådet (): Jag tänker bara säga tack för debatten, för jag har inget mer att tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2006/07:60 och 67 om och Stockholmsberedningen 10 Statsrådet (): har i sin interpellation ställt följande frågor till mig: Avser statsrådet att verka för att ska stoppas och att ett nytt, tredje spår ska utredas? På vilka skäl grundar statsrådet att en ytterligare utredning om ett eventuellt nytt spår förbi är ett bättre beslut för pendeltågstrafiken i än den förra regeringens beslut att bygga och därigenom tillskapa två nya spår i tunnel? har i sin interpellation ställt följande frågor till mig: Avser statsrådet att inte längre verka för den tidigare politiska överenskommelsen i Stockholmsberedningen? Vilka överväganden efter valet har föranlett statsrådets politiska omprövning av viktigaste järnvägsinvestering? Jag kommer att besvara båda interpellationerna i ett sammanhang. Först och främst bör klargöras att regeringen har beslutat att låta utreda förutsättningarna för en ytspårslösning för järnvägstrafiken genom centrala . har förordnats att utföra detta uppdrag. Därutöver har regeringen tillsatt en förhandlingsman, , för infrastruktur. Rodes utredning ska fram löpa parallellt med förhandlingsmannens mer omfattande arbete att få till stånd en helhetslösning för . Bakgrunden till att regeringen har vidtagit dessa åtgärder är dels de skenande kostnader och omfattande förseningar som drabbat , dels det grundläggande behovet av att finna en brett förankrad lösning för trafiksituationen i där hänsyn tas till nya förutsättningar. I Stockholmsberedningens rapport till regeringen konstaterades att en långsiktig lösning av behovet av utökad spårkapacitet genom hade absolut högsta prioritet. har dock kostnaderna för i det närmaste fördubblats, till nästan , jämfört med tidigare beräknade . Dessutom har projektet försenats . Mot bakgrund av dessa förändrade förutsättningar för projektet har den nya regeringen bedömt att det bör utredas om förutsättningar finns för en ytspårslösning genom centrala . Uppgiften att komma till rätta med trafikproblemen i är av central betydelse för , men även för hela och ytterst hela . Frågan om utökad spårkapacitet genom centrala utgör en mycket viktig bit i detta pussel. Framtida beslut måste vara väl underbyggda. Avsikten är att de åtgärder som regeringen nu har vidtagit ska förbättra beslutsunderlaget betydligt. 11 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för det lämnade svaret, även om jag hade önskat att statsrådet också hade besvarat de frågor jag och ställer i interpellationerna. Jag hoppas verkligen att statsrådet använder sin talartid här för att ge konkreta svar på de frågor vi ställer. Jag ska ge lite siffror från verkligheten. : 7.23, 8.23, 8.53, 9.53, 10.23. : 7.53, 9.53, 14.53, 15.53, 16.53, 18.53. Jag skulle kunna fortsätta rada upp de pendeltåg som kommer så sent till att resenärer mot tvingas ta buss eller vänta, ofta , på nästa tåg. För tiotusentals pendlare i är detta vardag snarare än undantag. För mig som socialdemokrat från är det här fullständigt oacceptabelt. Därför kom de borgerliga partiledarnas utspel efter valet, att skrota bygget av den nya pendeltågstunneln, , som en total överraskning. Jag tycker att det är ett valsvek mot och pendeltågsresenärerna. ställde sig samtliga borgerliga partier i och bakom den historiska överenskommelsen. Vi tecknade ett avtal om att äntligen bygga den nya pendeltågstunneln. Den är helt avgörande för framtiden. Den betyder väldigt mycket för själva pendeltågstrafiken, eftersom den nya pendeltågstunneln innebär att pendeltågstrafiken i ges två helt egna spår och att det byggs två nya pendeltågsstationer med koppling också till tunnelbanesystemet. Den nya tågtunneln kommer att minimera störningar av spårhalka, snö och is och möjliggöra ökning av turtätheten för pendeltågstrafiken från dagens 15-minuterstrafik till 10-minuterstrafik. Det här är en enormt viktig fråga, inte bara för och för utan framför allt för invånarna i den här staden. Därför ställde jag en fråga i min interpellation som handlar om på vilket sätt en utredning av ett nytt tredje spår kan vara bättre för pendeltågsresenärerna än två nya spår i tunneln. Den frågan besvarade inte i interpellationssvaret. 12 (): Jag skulle också vilja börja med att tacka statsrådet för det lämnade svaret. Men jag är, liksom , inte nöjd med att en del av våra frågor fortfarande inte har fått ett riktigt konkret svar. Till exempel, vad ska utredare hitta för nytt? Frågan har utretts, stötts och blötts . Vi har haft inte mindre än tio utredningar om den så kallade getingmidjan, trespårslösning och en tunnel. , i förstudien om , konstaterades att tredje spåret inte är långsiktigt. Det räcker inte på lång sikt. Vi ska komma ihåg att Stockholmsberedningen, som jobbade långsiktigt, , bestod av regionens samtliga partier. Men den bestod också av representanter för regeringen. Det var medlemmar från , från och med. Det var inte bara en uppgörelse mellan regionens partier utan det var också en uppgörelse med regeringen. Där slog man fast att tredje spåret inte är en långsiktig lösning. Då kommer jag också till den så kallade förhandlingsmannen, för inte heller där har jag fått svar. Vad ska förhandlingsmannen göra? När ska han vara klar? Det talas om ett omfattande arbete, men det finns ju redan en bred uppgörelse om prioriteringar i Stockholmsberedningen. Den spänner över alla trafikslag. Den siktar framåt. Är det något mer från Stockholmsberedningens breda uppgörelse som ska försvinna, något mer än den så kallade ? Är det som ska bort? Är det Förbifart ? Är det dubbelspår till ? Vad är det som ska ändras i den här breda uppgörelsen mellan regionens partier, där också regeringen var representerad? 13 (): Jag tycker att det är synd att det ska gå så mycket prestige i den här frågan. Jag kan inte tolka Socialdemokraternas tonläge på annat sätt än att man faktiskt vill göra prestige av den här affären. Man kan tänka sig att det här har utretts av tio utredningar, som jag tror att sade. Ändå fördubblades kostnaderna i projektet . Så sent som kunde inte ge besked om kostnaderna till den politiska beredning som hanterade den här frågan, och som jag själv ingick i, och om man hade grepp om kostnaderna. Vi fick beskedet att hade 400 pärmar med beräkningar. var plötsligt ett avtal klart. Det fanns inget politiskt samarbete kring det. Vi kom till ett sammanträde och presenterades att nu är avtalet klart, varsågoda!