prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Därför är det viktigt att inte bara se detta som en biståndsfråga. Och jag vill ändå poängtera att i och med att biståndet har höjts riktas också mer till miljöinsatser. Förutom det har det också avsatts 1 miljard till miljöbistånd i denna budget plus att Sida använder ytterligare 1 miljard till miljöinriktat bistånd när det handlar om möjligheten till tekniksprång. Sedan är det ytterligare 235 miljoner som satsas på vissa riktade insatser. Men det är lätt att säga att detta är biståndspengar. Det är en stor summa, och det är en stor del. Men för oss i är det tydligt att detta inte kommer att vara tillräckligt. Det måste bli mer inriktning på miljösatsningar när det gäller biståndet. Och där är det viktigt att koppla ihop frågan om bistånd som emellanåt dyker upp om biståndet är för stort eller litet. Har vi råd med så mycket bistånd till de fattigare länderna när vi har behov på vår egen hemmaplan? Då är det återigen bara att titta på hur vi byggde upp vårt välstånd och vilken skyldighet som vi har att se till att dessa länder inte upprepar våra misstag. Så det är ett sätt att återbetala en skuld, och det är ett sätt att försöka se till att vi också förändrar fördelningen att av jordens befolkning utnyttjar av jordens tillgångar. Jag vill också beröra frågan om hur vi ska kunna följa upp alla internationella konventioner. Det har berörts tidigare från talarstolen av från . delar i mångt och mycket den uppfattning som finns i reservationen om detta. Men vi i tycker att det är för tidigt att säga att vi ska skapa en egen internationell miljödomstol. Vi tror fortfarande att det är möjligt att utveckla den i när det gäller konflikter om internationella konventioner om miljö och när det gäller konflikter om andra konventioner. Anledningen till att vi fortfarande tror på möjligheten att utveckla Haagdomstolen är att vi är rädda att det skulle ta att skapa en helt ny domstol med helt nya förutsättningar. Vi tror inte att finns. Därför ser vi det som en möjlig väg att utveckla den avdelning som finns inom Haagdomstolen och det arbetet som bedrivs där. Men i grund och botten är vi helt överens om att det behövs en förstärkning inom domstolsväsendet när det gäller internationella miljöfrågor. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 2. Men är det inte möjligt att komma fram när det gäller Haagdomstolen är vi i också beredda att se om det kommer att behövas en särskild domstol. 87 (): Miljöförstöringen gör inte halt vid nationsgränser. Det är många som har sagt det förut. Frågor om miljö och uthållig utveckling är internationella. De har också en säkerhetspolitisk aspekt. Därför är det naturligt att diskutera miljöfrågor och frågor om hållbar utveckling i ett internationellt perspektiv och under den utrikespolitiska agendan. Det är en uppfattning som vi i har hävdat , och så långt kan vi nu vara tillfreds. I vår partimotion som behandlats i betänkandet tar vi upp det starka samband som finns mellan ekonomisk och social utveckling och skyddet för miljön. Vi tar upp den säkerhetspolitiska aspekten och en rad globala miljöfrågor om energi, vatten och klimat. Det är frågor som hör intimt samman med en hållbar utveckling i världen nu och . Vår inriktning är att och regeringen måste vara mer fokuserade och aktiva i det internationella arbetet för en hållbar utveckling och miljö, men vi måste också som goda förebilder städa upp framför egen dörr. Vi har inte fått gehör på samtliga punkter, inte på någon punkt för övrigt, och därför finns det en rad reservationer fogade till betänkandet. står givetvis bakom samtliga, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservation nr 11. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet under punkt 3 och 7, de enda två punkter där inte centerreservationer står emot. Mänskliga samhällen konsumerar mer av jordens förnybara tillgångar än vad de levande ekosystemen förmår återskapa. Med andra ord blir världen som går fattigare och mindre förmögen att upprätthålla liv. tillkommer 70 miljoner fler människor, och merparten av dem har fullständigt berättigade krav på ett bättre liv än vad deras föräldrageneration har upplevt. Utsläppen av klimatförändrande gaser från fossilbränsleanvändningen växer snabbt, och världens oljeberoende likaså. står fossila bränslen, kol, olja och fossilgas, för eller mer av energitillförseln i de flesta industriländer. För världen som helhet har denna del ökat med , en sjudubbling, under de 40 åren . Allra värst är . En människa som lever i eller lämnar ett ekologiskt fotavtryck efter sig som är dubbelt så stort som en europés och sju gånger större än en genomsnittlig människa i eller . Det ställer stora krav på oss alla, och inte minst på som förbrukar allra mest av de ändliga naturresurserna i världen. Länder som och , som har nämnts här, växer. Enbart i ökar andelen transporter . Konsekvenserna för världens miljö när alla människor i dessa länder vill ha samma levnadsstandard som den vi i väst har kommer att bli stora. Vad händer den dag varje kinesisk familj är bilburen? Det är en omöjlighet med dagens energilösningar i världen. Det är långt ifrån en hållbar utveckling som vi ser i världen . Vi kommer att ha en kortsiktig, ändlig tillvaro om vi inte ställer om tänkandet och konsumtionsmönstren. Det är hög tid att bryta oljeberoendet både i och globalt. En omställning till ett hållbart energisystem är nödvändigt av miljöskäl, av ekonomiska skäl och av säkerhetsmässiga skäl. Det är dags att på allvar föra upp miljö-, bränsle- och energifrågorna på den internationella agendan på ett betydligt kraftfullare sätt än vad som skett . I reservation 1 som berör mål och inriktning av det uthålliga internationella miljöarbetet tar vi upp den förändrade hotbild som finns i världen. Vi pekar på nya hot som internationell terrorism, risker för global sjukdomsspridning, naturkatastrofer och konflikter kring sinande naturreserver och naturresurser. noteras stora kostnader i människoliv och ekonomiska termer till följd av sådana hot. var också inne på det. Klimatförändringarna och vikten av att förebygga framför att dyrt reparera i efterhand är en annan fråga. Vi tar upp miljöförstöringen i och de där det nu växer så det knakar. Där finns det stora utmaningar för att främja energieffektiviteten så att utsläppen av föroreningar och växthusgaser kan minskas från dagens nivå. bör driva på för att öka samordningen mellan EU:s länder så att EU kan bli en stark aktör i internationellt samarbete i miljöfrågor när det gäller energi, vetenskap och teknik. Det är dags att föra upp miljö- och energifrågorna på allvar på den internationella agendan. Det som jag har sagt om miljöfrågorna i ett internationellt perspektiv visar mer än tydligt att det också finns en säkerhetspolitisk aspekt på det här. Det finns en rad exempel som visar hur miljö- och energifrågorna har legat bakom konflikter i världen. Mycket talar för att de kommer att vara de främsta konfliktorsakerna . Den ändliga oljan som företrädesvis finns i instabila områden , bristen på rent vatten och megastäder som växer och slukar resurser och orsakar enorma utsläpps- och avfallsproblem är några sådana exempel. Allt det här har en folkrättslig aspekt. I reservation 4 från och tar vi upp den säkerhetspolitiska aspekten och menar att måste verka för att FN:s medlemsländer omsätter det skrivna folkrättsliga ordet i konkret handling då det gäller mellanstatliga konflikter kopplade just till miljö, vatten och utsläpp. I reservation nr 8 från samma reservanter menar vi att vattenprojekt bör ges större tyngd i det svenska och europeiska utvecklingssamarbetet. Jag nämnde folkrätten i det här sammanhanget. Folkrätten är ett medel som står till buds när det gäller att säkerställa internationell fred och säkerhet och bidra till att minska lidandet under en pågående väpnad konflikt. Folkrätten kan också lösa många av de mellanstatliga miljöproblem som ligger bakom de konflikter som hotar säkerheten. Folkrättsprincipen ligger bakom Stockholmsdeklarationen och Riodeklarationen om miljö och utveckling . Den har legat bakom många bilaterala avtal som reglerat många bilaterala tvister inom miljöområdet. Ett ledord i FN:s miljöarbete är hållbar utveckling. Innebörden är att staters utveckling och utvinning av naturtillgångar måste vara hållbar. Här finns en grundläggande tanke om en rättvis fördelning av jordens resurser. Vi är långt ifrån den visionen fortfarande. I reservation nr 6 tar vi upp de folkrättsliga aspekterna i det internationella miljöarbetet och menar att bör verka för att FN:s arbete för hållbar utveckling och miljö stärks, att FN går från ord till handling. Även det kravet har majoriteten yrkat avslag på. Frågan är vad regeringen och majoriteten vill när det gäller internationella frågor om hållbar utveckling och miljö när man avslagit samtliga motionskrav på samtliga punkter. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 11. 88 (): blev jag miljöpartist. Visserligen fanns inte alls då, men det som jag lärde mig och hörde som Röda Korsets dåvarande 16-åriga sjukvårdare ute på , där de inresta miljövännerna från hela världen kamperade, var avgörande för mig. är alla mer eller mindre miljöpartister. Lyssna bara på denna debatt! Det är fantastiska anföranden som över huvud taget inte hördes i denna kammare fram till . Tack ska ni ha alla ni som har talat så väl . Vad roligt att ni är med! Till och med , de som under de gångna 35 åren ägnat mycket kraft åt att bekämpa miljöåtgärder och förneka sammanhang och fakta, har välvilliga om än lite uddlösa reservationer om att vi ska vara snällare mot klimatet och jobba mer internationellt, bara det inte skadar de heliga vinsterna. Ta gärna replik på mig, för det här är en av årets sista och mandatperiodens nästan sista debatt! är med oss i kravet på en internationell miljödomstol som verkligen skulle kunna ta itu med miljöbovarnas fortsatta framfart på planeten. Men vill ju ändå börja bryta uran i . Visserligen är det en skandal i sig att kärnkraften över huvud taget fortfarande får pågå eftersom bara uranbrytningen är en katastrof ur miljöhänseende och värst drabbar som vanligt de fattigaste. Därför skulle inte kärnkraft och uranbrytning tåla en granskning som energisystem hos en effektiv miljödomstol. Men det kanske glömde i hastigheten. Under de som gått sedan och dess banbrytande arbete för medvetandet om överlevnaden på den här planeten har situationen inte blivit bättre. Det är tristare än trist att konstatera igen och igen. Miljöindikatorerna, miljöparametrarna, pekar så gott som allihop nedåt. Så skriver FN:s milleniumprojekt i sin underrapport om hållbarhetsmålet. Här hemma är vi som vanligt bäst och klokast och har fattat mest jag hoppas att ironin går in i protokollet men vi kommer troligen bara att nå maximalt 24 av våra egna stolta 72 miljödelmål. För att nå ytterligare 14 stycken krävs det synnerligen kraftfulla åtgärder här på svensk botten, här där vi har både råd, kunskap, administrativ kapacitet och demokratisk kraft. Har jag med mig även då? Hur ser det ut med förmågan att ta itu med den lokala och globala överlevnaden i ett land som till exempel , eller i som vi pratar så mycket om nu? Har de råd, kunskap, administrativ kapacitet eller demokratisk kraft? Överutnyttjandet av resurser som mark och vatten, utfiskning och skogsskövling, skapar svält. Men är det vedplockning av fattiga små mammor utanför penningekonomin eller är det industriskogsskövling som är den största boven? Vem sågar av inte bara grenen som alla sitter på utan gnager bort hela livsroten till ekosystemen och mänsklig överlevnad? Det är kapitalismen i sin fulaste form. Vinst först är den regel som gäller. Men jag har fortfarande inte med mig resten av utskottet eller ännu på att underställa världshandelsreglerna miljökonventionerna i världen. Om så inte sker, mina vänner, kommer vi varken ha kunder eller varor kvar att handla med. På toppen av det här kommer klimatkatastrofen. rapporterar att minst 182 miljoner människor i söder om kommer att dö i klimatrelaterade sjukdomar i slutet av århundradet om ingenting görs. WHO har en Disasters Report som meddelar att antalet naturkatastrofer har fördubblats under de 30 gångna åren som mitt perspektiv är just . Röda Korset räknar också på sådant här. De redovisar skadekostnader till följd av naturkatastrofer på i runda tal , alltså nästan lika mycket som de rustningskostnader för militären som jag brukar angripa när jag står här. FN:s klimatpanel, IPCC, varnar för att de 25 miljoner som är klimatflyktingar kan ha blivit 150 miljoner människor om ingenting görs. lär oss att länderna söder om lägger av sina samlade budgetar det gör till betalning till oljebolag. Borde inte de pengarna hellre ha gått till skolor och sjukvård? Det är sektorer som får ungefär bara 5 miljarder totalt i det icke-elektrifierade . Naturkatastroferna är man-made. Det är vi som hugger ned skogarna, det är vi som släpper ut växthusgaserna, det är vi som flyger alltmer, och det är vi som slösar med fossil energi och värmer upp och kyler ned med fullständigt ohållbara medel. Så en ytterst viktig men sidoordnad fråga är: Vems är felet? De fossila bränslena är den stora boven och de industrier som lever av oljan och oljebaserade system. Vi i subventionerar det här, både genom och Svensk Exportkredits långivning liksom genom världsbankssystemet. Vi har inte bytt skifte från fossila energisystem till hållbara. Det är läpparnas bekännelse vi hör här inne . Både vi och de fattiga länderna behöver de långsiktiga och hållbara energibärarna . Kärnkraftens och de andra fossila energislagens era är egentligen över. Den globala energiomställningen är, fru talman, det största av alla politiska uppdrag. ni vet han som inte blev klokaste president säger i en bok som heter moment of truth att krisen är här redan. Isbjörnarna drunknar nu på för att det är för glest mellan isflaken och glaciärerna till följd av uppvärmningen av planeten efter den fossilbränslechock som vi har genomlevt . Men kris är både möjlighet och fara, säger han också. När väl medvetandet har satt sig hos en kritisk massa av beslutsfattare ungefär som vi här i som det låter kommer en resning som blir ett lyft även för oss som art, för oss människor. För, säger , när vi reser oss kommer vi att inse att krisen inte alls egentligen handlar om politik utan är en moralisk och andlig utmaning. är jag ledsen att inte är kvar, men jag hoppas att hon läser protokollet. Innan klimatförstöringen har gått till sin katastrofala slutfas kanske även har kommit med på tåget och insett hur djupt omoraliskt och oandligt för att inte säga vulgärt och cyniskt det är att 2006 gå till val på sänkt bensinpris. har vi i i massor av år ändå försökt, och faktiskt kraftfullt verkat för, att få igenom underlättnader för andra icke-fossila bränslen, för CO2-relaterad, alltså koldioxidrelaterad, beskattning, för miljöbilsproduktion, för trängselskatter i städerna, för alternativpumpar på mackarna, för svensk etanolproduktion, för förmånsbilsbeskattning på miljöbilar, för vind- och solfångarbidrag och för direkt-el-omställning till villor. Det här har vi fått trots vad andra partier här inne har tyckt. Mycket viktig är också klimatbeskattning av flyget. Det har levt i en fossil gräddfil länge nog. De pengarna ska gå till bättre kollektivtrafik i stället. Men jag ska inte tjata mer om enskilda partiers tillkortakommanden som och om glappet mellan välvilja och förmåga. Rösta bara med oss på reservation 12 i stället, så förlåter jag er tills vidare! I den reservationen skissar vi på en verkligt riktad, kraftfull och rättvis åtgärd för att komma åt just dem som felar mot människor och klimat, nämligen företag utanför Kyotoprotokollet som överutnyttjar energi och levererar klimatförstörande produkter. Vi måste öka tempot i klimatåtgärderna. Väl utformade klimattullar som verkligen träffar rätt och tvingar fram en omställning av produktion och energisystem är en nödvändig åtgärd. Ni andra kommer att komma med på tåget förr eller senare, men ju förr, dess bättre! Mina övriga reservationer är minst lika viktiga, särskilt nr 10, som jag också yrkar bifall till. Men till exempel i frågan om ett uppgraderat FN-organ för miljön har jag blivit nedröstad så i den här kammaren, så det får vara till nästa mandatperiod. Något som däremot inte kan vänta eftersom det tar sådan tid att förbereda och arbeta in är en distinkt och heltäckande global konvention om skydd för vårt gemensamma vatten mänsklighetens dyrbaraste och känsligaste resurs. Det var en stor tillfredsställelse för mig personligen att hela vårt utskott tog vattenfrågorna på så pass stort allvar efter att ha vandrat i öknen alltför länge om uttrycket tillåts att vi samlades till en stor och lyckad hearing i frågan härom månaden. Alla som på minsta vis har insett vilken akilleshäl och vilken enorm möjlighet till en ny, god ordning, som ett enande runt vattenförsörjningsfrågorna utgör, rekommenderas att läsa bilagan till det här betänkandet från vår vattenhearing. Just runt vatten bildas FN:s nya treenighet mänskliga rättigheter, global säkerhet och fattigdomsbekämpning väldigt påtagligt. Det har flera varit inne på också på ett bra sätt. Vi måste säkra vatten som en global nyttighet, och vi måste säkra det som en mänsklig rättighet inte som en handelsvara, inte som en avfallstunna, utan som vårt viktigaste livsmedel, vår viktigaste medicin och vår största livgivare. Det är på sin plats, således, med ett globalt helgande av vatten via en . Begreppet virtuellt vatten blir till exempel mer och mer intressant. Vet du hur mycket osynligt vatten som ligger inlagrat i en T-shirt? har det gått åt för att producera den, vatten som någon inte drack upp eller tvättade sig i, som någon inte fick vattna med och som troligen inte ersattes på ett vettigt sätt. Vatten är alltså förvisso en miljöfråga, en ekonomifråga, en jordbruksfråga och en hälsofråga, men det är också en säkerhetsfråga, en demokratifråga och en rättvisefråga. I vårt eget miljömålsarbete som jag omnämnde i början, saknas ett viktigt mål, det 17:e. Det brukar kallas det saknade miljömålet, nämligen ett mål om den internationella dimensionen. Vi lever inte i ett svenskt isolat. Resurserna på planeten är allas, och ansvaret är allas. Därför behöver vi bindande regler, konventioner, och därför måste millenniemålsagendan om fattigdomsbekämpning knytas hårdare till insikten om rättvist miljöutrymme och våra ekologiska fotavtryck. Vi måste dela, och dela rättvist. Även om människans kreativitet är utan gräns så finns det två tydliga väggar för vår frihet: att inte ta mer av materien, jorden, miljön och resurserna än vad som kan återväxa, och att inte ta mer än vad som räcker åt din granne och dina efterkommande. Rättvisa mellan människor och hänsyn till den miljö som vi alla lever av är detta betänkandes politiska grundprincip för förvaltning och beslutsfattande. Många, fru talman, är bara i begynnelsen av att inse vidden av det här, och konsumtionen hos oss i den rika delen av världen får inte innebära utarmning någon annanstans. Vi behöver veta var de prylar som vi omger oss med kommer ifrån och vad de kostar planeten. 89 () replik: hade vi en folkomröstning i om kärnkraftens vara eller inte vara. En av parollerna från nej-sidan, Nej till kärnkraft, var: Vad ska väck , vad ska in sol och vind. ser vi att sol- och vindenergin inte har gett den positiva utveckling som man kanske trodde då. Vi ser också hur elmarknaden har internationaliserats och hur allt oftare importerar exempelvis kärnkraft från forna Sovjetrepubliker. Vi ser hur kärnkraftens livslängd har blivit oerhört förändrad, och vi ser hur växthuseffekten har fullkomligt exploderat på många håll. Vi inser att vi måste bryta ett oljeberoende. Även om jag är positiv till kärnkraften i grunden och också delar mitt partis uppfattning om att vi kan tänka oss att bygga ut kärnkraften så är det någonting jag ofta saknar i debatten från motståndarsidan. Det är klart: Kärnkraften kanske inte är något vi kommer att ha för alltid, och visst är det bra om det kommer upp flera olika alternativ i debatten, men var finns alternativen från er sida? Var finns de hållbara alternativen? Handlar det om att vi ska bygga ut några av de fantastiska orörda älvar som finns i norra ? Handlar det om att vi ska fortsätta att importera kolkraft som är smutsig och mer miljöförstörande än kärnkraften? Handlar det om att vi ska fortsätta importera olja från diktatorer i som pryglar sina medborgare? Var finns alternativen? Jag tycker att den dag då vi har seriösa alternativ till kärnkraften, då har vi en annan form av diskussion, men fram till dess tycker jag faktiskt att det är väldigt oansvarigt att avveckla kärnkraften . 90 () replik: Jag vill tacka dig, ! Det är fantastiskt att du, som trots allt är en så erfaren politiker, efterlyser alternativen. Har du inte varit med i en enda energidebatt så här långt? Under folkomröstningskampanjen 1980 lärde jag mig av en centerpartist . var min stora idol. Hon sade: Man behöver inte förstå alla tekniska detaljer, men har man förstått att kärnkraften är onödig, farlig och dyr så räcker det. Så är det fortfarande. Kärnkraft är en fossil källa. Behåller man den så behåller man ett högenergiförbrukarsamhälle som i sig kommer att kräva fortsatt uttag av kol, olja och torv, de som inte räcker. Och satsningen, , på alternativen, måste du ha förstått är ju stoppad. Vi har ju inte alls med kraft och flit sett till att bygga ut alternativen. Det har man gjort i , och det har man gjort i . De har till exempel på vindkraftsidan en mycket större expansion och en mycket större lönsamhet på en teknik som vi har, som är finslipad, som är tillgänglig och som först , , 2004 och 2005, kommer i i stället . har inte gjort sitt jobb. har inte gjort sitt jobb. Regeringen, s-märkt, har inte gjort sitt jobb. Den borgerliga regeringen gjorde definitivt inte sitt jobb. Industrin gjorde inte sitt jobb. Det är inte miljörörelsen eller de som har insett behovet av hållbar energi som har stoppat alternativen, . Hållbar energi betyder förnybar energi. De som finns kommer igen, men den allra viktigaste åtgärden det får du inte glömma till nästa debatt, för då är du bortgjord, är den icke använda negawatten. Det är den viktigaste åtgärden. av den energi vi förbrukar i går att effektivisera bort genom bättre metoder och genom de befintliga energisystem vi har som kan bli effektivare. 91 () replik: Alla miljövänner drar inte samma slutsats som , utan många drar faktiskt en annan slutsats. Det som utmärker kärnkraften är att den har en oerhörd hög energitäthet. anrikat uranbränsle motsvarar kol, om man tittar på energimängden. Andra fördelar är att den inte släpper ut växthusgaser. Den styrs inte som vind och sol av vilken årstid vi har för tillfället utan har en hållbarhet på annat sätt. Den är också konkurrenskraftig på energimarknaden. Jag tycker att det är jätteviktigt att miljöaspekterna ska utvecklas. Jag tycker också att vi ska ta fram nya alternativ. Där kan jag hålla med om att det har funnits brister hos regeringen och oss andra. Kanske har det inte heller alltid funnits ett intresse från företagens sida. Men jag tycker likväl att det är väldigt oansvarigt att avveckla kärnkraften just . Jag tycker att man tar ut den alldeles för . När det gäller uranbrytningen är ju helt beroende av import. , och är några av de länder som vi importerar från. Men också där har det ju skett en utveckling. Vi diskuterade detta med min partikollega , tämligen välkänd i dessa frågor och en auktoritet på det internationella planet, och man kan se att metoderna för uranbrytning har förbättrats . Det är inte samma metoder som fanns , utan det går i rätt riktning också där. Jag välkomnar fler alternativ i debatten om energi. Jag tycker dock inte att man kan bortse från att vi ser ett alltmer ökat oljeberoende.