prot · GU0934 · 2006-12-06 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Utökning av antalet suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet samt Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 20 till 21 i miljö- och jordbruksutskottet från 32 till 36 i Kammaren medgav dessa utökningar. 3 § Val av extra suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet samt Företogs val av extra suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet samt . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i miljö- och jordbruksutskottet () suppleanter i Per () () () () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:110 Till Interpellation 2006/07:110 Hyresrätter i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som ej kan ändras. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:113 Till Interpellation 2006/07:113 Den kommunala kostnadsutjämningen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som ej kan ändras. Interpellation 2006/07:115 Till Interpellation 2006/07:115 Samarbetet mellan idrottsrörelsen och Försvarsmakten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på tjänsteresor under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:116 Till Interpellation 2006/07:116 Kapitalförsörjning för små och medelstora företag av Per Åsling (c) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor utomlands och inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2006/07:118 Till Interpellation 2006/07:118 Det fasta telefonnätet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 2006/07:123 Till Interpellation 2006/07:123 Tidtabell för utbyggnad av av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:KU3 och KU4 betänkande 2006/07:CU2 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU3 betänkande 2006/07:SkU1 6 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2006/07:1 delvis). 1 (): Åhörare och tittare! är det kvar till . Det är som är fyllda av förväntan, spänning och nyfikenhet men också en hel del julstress. I takt med att adventsljusen tänds kommer vi här i att debattera och fatta beslut om budgeten . Det är en budget som också den innehåller en hel del förväntan, spänning och nyfikenhet . som pågår för fullt är det många som vänder och vrider på slantarna för att få dem att räcka till så många julklappar som möjligt. Det gäller att göra det med omsorg om dem som ska få klapparna. Det gäller också att ha en viss beredskap för att en och annan klapp kanske måste bytas. I grunden är det samma principer som gäller när vi ska fatta beslut om en statsbudget. Att ha ordning och reda i statens finanser är lika viktigt som att ha ordning och reda i hushållsplånboken. Vi måste också ha en beredskap för att följa upp och granska våra beslut så att de kan korrigeras om effekterna inte blev som vi hade tänkt. Den politiska viljan är omfångsrik, men resurserna är ju inte obegränsade. Trots att det budgetförslag vi nu har att debattera innehåller många av de politiska reformer som gick till val på kan det hända att vi måste avvakta med ett och annat och avstå från en del. Den budgetprocess som vi har för att reglera besluten börjar med att vi fattar beslut om utgiftsramarna och utgiftstaket . Det är dem vi kommer att debattera här . Ramarna är de stora principiella dragen som reglerar både inkomster och utgifter och avgör hur resurserna fördelas mellan de 27 budgetområdena. Huvudförslaget innehåller mycket av det allianspartierna gick till val på: införandet av jobbskatteavdrag, förändringar av arbetslöshetsförsäkringen, åtgärder för att förbättra företagsklimatet och ett flertal reformer som gör det mer lönsamt att anställa. Mot det förslaget finns tre alternativ, från Socialdemokraterna, . De är gemensamma i vissa delar i och med att de alla sätter sig emot de jobbstimulerande skattesänkningar och regelförändringar som finns i huvudförslaget. Men det finns också en hel del olikheter i förslagen, som vi kommer att få höra från partiföreträdarna. Vi kommer säkerligen också att få höra en hel del kritik av hur budgetprocessen har skötts av regeringen. Till vissa delar är det befogat, men det gäller att rikta den kritiken åt rätt håll. Redan när man antog den nya budgetordningen 1996 framfördes kritik om att det kommer att bli problem vid regeringsskifte. Vi har också sett att stressen har gjort att man inte har kunnat bereda alla förslag som vi ofta önskar att det görs. Men precis som regeringen förutsatte har i sin beredning också sett till att ta in synpunkter från till exempel Lagrådet och gjort den beredning som annars brukar göras av regeringen innan propositionen läggs fram. Så trots att det är både budgetstress och julstress är det med både förväntan, spänning och nyfikenhet som jag ser fram emot den här debatten och framför allt de förutsättningar budgetbesluten kommer att innebära för den framtid som sträcker sig bortom både julskinka och mellandagsrea. 2 (): Till att börja med vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 4, 7 och 10. Därmed yrkar jag bifall till Socialdemokraternas samlade budgetmotion. har att ta ställning till två stycken fullständiga alternativ, det socialdemokratiska alternativet och den borgerliga regeringens alternativ till ekonomisk politik för framtiden. Om skulle bifalla den socialdemokratiska budgetmotionen skulle tiotusentals nya jobb skapas i utan att vi för den skull behöver försämra villkoren för dem som är arbetslösa, sjuka eller förtidspensionerade. Arbetslösheten skulle falla ned till i årsgenomsnitt, att jämföra med de som blir följden av den borgerliga regeringens politik. Vi kommer att fortsätta att ha en väldigt stark tillväxt i som skapar nya skatteinkomster till kommuner, landsting och staten, som vi kan använda till att bygga starkare och tryggare på en och samma gång, i stället för att försämra för dem som redan har det sämst. Just nu är svensk ekonomi inne i en väldigt stark skjuts. Det beror inte på den borgerliga regeringens ekonomiska politik; den träder ju i kraft först . Den julhandel som blomstrar beror på att hushållen känner att de har en väldigt stark köpkraft beroende på den förra majoritetens ekonomiska politik. Det är den som har skapat den framtidstro som kännetecknas av . Följdriktigt har vi en väldigt hög ekonomisk tillväxt, , tack vare den gamla regeringens ekonomiska politik. Nya jobb tillkommer i detta nu i rekordfart. I går berättade att 80 000 nya jobb tillkommer till följd av den gamla regeringens ekonomiska politik. Och som jag sade leder allt detta, alla dessa nya jobb, till urstarka offentliga finanser. På en punkt har emellertid den nya borgerliga regeringens ekonomiska politik redan gett utslag. I förrgår kom ett telegram från TT, Tidningarnas Telegrambyrå, som sade så här: var 173 410 personer öppet arbetslösa, enligt (Ams). Det är en ökning med 2 090 personer jämfört med veckan före och första gången, med något undantag, som arbetslösheten stiger mellan två på varandra följande veckor. minskade antalet personer sysselsatta i olika Ams-åtgärder med drygt 5 500 till 145 390 personer jämfört med veckan före. Pilarna pekar nu därmed helt i linje med den nya regeringens politik färre i åtgärder och fler öppet arbetslösa. Regeringen har nämligen dragit i bromsen. Man har sagt åt Ams: Ni ska inte utbilda flera. Ni ska inte skicka flera människor i praktik. ska åtgärderna, som det väldigt fyrkantigt heter, dras ned. Det är bättre med öppen arbetslöshet. Och detta är bara början. Trots att det skapas så många nya jobb i just , trots att ekonomin i sin helhet växer och trots att kommuner, landsting och stat har stora överskott kommer den öppna arbetslösheten att öka. Den borgerliga regeringen tycker nämligen att det är bättre med öppen arbetslöshet än utbildning, arbete eller praktik som sker i Ams regi, det som kan rusta de arbetslösa inför en arbetsmarknad som kommer. Det är just nu i högkonjunkturen som de som inte per automatik får jobb behöver som störst hjälp. Då gör man de kraftigaste neddragningarna på arbetsmarknadspolitiken i modern tid därför att man tycker att det är bättre med öppen arbetslöshet. Trots att ekonomin blomstrar, märkligt nog, är det några som enligt den borgerliga regeringen måste få det sämre. Är det de som redan har det bra? Är det de som redan har stora inkomster? Är det de som har stora förmögenheter? Är det de som sitter med stora villor? Är det dessa som i de goda tiderna bör hålla igen? Nej, tvärtom de ska få mer! Det är de som har det sämst som ska få det ännu sämre. Jag ska förmedla tre röster ur den gruppen. bor i i . Han är och arbetslös efter ett yrkesliv som började . Han säger så här: Den nya regeringen ser oss som samhällsutnyttjare, inte som hederliga människor som arbetat ett helt liv. Tror verkligen arbetsmarknadsminister att han genom att sänka a-kassan får ut 62-årige på arbetsmarknaden igen? frågar han uppgivet i en tidningsintervju. Vad svarar ni i den borgerliga majoriteten ? Får han ett nytt jobb därför att ni försämrar hans a-kassa? Eller ta , som är sjukpensionär och bor i . Han har skrivit ett brev till . Om svar säger : Det står bara om jobb och jobb. Det är förstås bra om så många som möjligt kan få jobb, men vad jag vill veta är hur regeringen tänker att vi sjuka och handikappade som inte kan arbeta ska klara oss. Vad är ert svar? Är det sänkt a-kassa och försämrade villkor? Är det så , som är sjukpensionär, ska få jobb genom att ni försämrar hans förtidspension? Han är gammal och funktionshindrad. Av sin handläggare på arbetsförmedlingen fick han rådet att läsa in gymnasiekurser på folkhögskola med aktivitetsstöd som försörjning. vill den borgerliga regeringen dra ned anslagen till aktivitetsstödet, och fick veta att han mister sina knappt 4 000 som han fått . Hans kommentar är följande: Utan stödet tvingas jag sluta. Jag tycker inte att jag ska tvingas ta lån för något som alla andra fått gratis på gymnasiet. Tycker ni det i den borgerliga majoriteten? Tycker ni att den funktionshindrade , , ska behöva ta lån för att få den utbildning som han behöver för att kunna hävda sig på arbetsmarknaden? Några har dock verkligen anledning att se fram emot , då den nya majoritetens ekonomiska politik träder i kraft. På , i och i statsministerns har man anledning att smälla champagnekorkarna och skicka upp raketerna mot skyn. På kommer en genomsnittsvilla att få sin fastighetsskatt sänkt med som fastighetsskatten kommer att öka i princip över hela landet, till följd av att man vill gynna dem som redan har villorna med de största tomterna i de mest attraktiva områdena i . De ska få denna nyårspresent men inte de arbetslösa, de förtidspensionerade och så vidare. Det märkliga i det borgerliga är att när det går bra för måste det gå sämre för dem som redan har det sämst och bättre för dem som redan har det allra bäst. Detta är farligt för sammanhållningen i vårt samhälle. Kittet mellan olika grupper och regioner håller på att lösas upp. På , hur märkligt det än kan låta, har hela vårt samhällsklimat ändrat karaktär. Efter valet är det en helt annan typ av diskussion där ute i samhället än före. Det är mycket hårdare konfrontation. Regeringen har utmanat världens mest progressiva, världens mest förändringsbenägna och världens mest anpassningsbara fackföreningsrörelse genom att rikta ett antal åtgärder mot fackföreningsrörelsen. Följden blir stenhård konfrontation. Det har vi upplevt ett hårdare samhällsklimat som har skapats på blott på grund av ekonomiska politik. Inför den svåra avtalsrörelse vi har framför oss, en av de svåraste på länge en avtalsrörelse där de privata företagen har jättestora vinster och där vi har jättestora överskott i de offentliga ekonomierna skickar regeringen ut en signal om att bonusarna till ledningarna, som redan är skyhögt betalda, ska återinföras i de statliga företagen. Förstår ni inte vilken eld ni leker med inför den största avtalsrörelse haft på mången dag? Lönebildningen har varit en av våra riktigt stora konkurrensfördelar. Vi har haft löntagarorganisationer som varit återhållsamma i sina lönekrav därför att de har sett behovet av att vara konkurrenskraftiga och hävdat reallöner i stället för höga nominella löner. I just den situationen utmanar ni fackföreningsrörelsen genom att göra det dyrare att vara med i facket och genom att försämra villkoren för de fackliga organisationerna. ska ni gynna dem som står på era egna lönelistor ännu mer: de statliga företagens chefer. Ni leker med elden inför avtalsrörelsen! Detta är en politik som går stick i stäv mot hur vårt har byggts upp. Det som har kännetecknat är att vi har samarbetat oss ur svåra situationer. Vi har lärt oss att är lite för litet för att ha stora konflikter. Det ni framför allt utmanar är det som verkligen har gjort konkurrenskraftigt, nämligen att vi är mer rustade att möta globaliseringens krav än kanske något annat land i världen. Människor är beredda att ställa upp på svåra strukturomvandlingar därför att vi har skapat sociala broar för människor att gå på från gamla jobb som är konkurrenskraftiga till nya jobb som är konkurrenskraftiga. En planka i den bron kallar vi för a-kassa. Du ska vara tillförsäkrad en grundläggande inkomsttrygghet i händelse av arbetslöshet, för även en arbetslös måste betala hyra, köpa kläder, betala avgifter till ungarnas musikskola, fotbollsklubb och vad det nu kan vara. Då är det rimligt att man har en sjyst a-kassa, inte , inte , men det är rimligt att man har . Den andra plankan i bron som leder från det gamla till det nya är ett livslångt lärande, att vi under livsloppet har möjlighet att fylla på ny kunskap. drar ni ned på komvux. drar ni ned studiestödet till de vuxna. Detta kommer att innebära att allt färre kommer att få den här nödvändiga påfyllnaden av ny kunskap i det moderna kunskapssamhälle som vi lever i. Den tredje plankan i den sociala bron från det gamla till det nya är arbetsmarknadspolitiken. Du ska kunna få en vidareutbildning, kunna sadla om, få ett starta-eget-bidrag, praktik. Allt detta drar ni ned radikalt. Vad händer med den här sociala bron? Jo, den blir skrangligare. Och en bro som inte ser trygg ut vågar man ju inte ge sig ut på. Följden blir att man kommer att stanna kvar, bita sig fast i det man har. Den som är äldre i arbetskraften, som kanske skulle behöva ha en vidareutbildning, får inte den. Han stannar kvar och kommer därmed inte att släppa fram den unge på arbetsmarknaden. Det här kommer att leda till ett där vi blir mindre anpassningsbara, mindre benägna att möta nödvändiga strukturomvandlingar till följd av globaliseringen. Det här är ingen modern politik. Det är en politik som leder bakåt. Det är en politik som vi ser runtom i världen, en politik där man inte bejakar globaliseringens positiva följder utan där man är väldigt mycket emot förändringar. Det som har byggt starkt, de starka sociala broarna, håller ni på att underminera med er politik därför att ni vill sänka skatten. Ni vill sänka skatten mest för dem som redan har allra mest. Så kan er politik sammanfattas. Vårt alternativ är ett annat. Vi vill fortsätta att bygga ett på principerna om sammanhållning och utjämning, om trygghet och solidaritet. Om ställer sig bakom de reservationer som jag läste upp får vi ett annat , ett som är starkt och tryggt på en och samma gång. I detta anförande instämde , , och (alla s). 3 (): kan man säga att det är en tuff och en svår dag. Det är då klyftornas allians med ett enda klubbslag kan försämra livsvillkoren för hundratusentals människor. Det är då vi delar upp samhället i ett A-, B- och C-lag, då alliansen medvetet överför resurser från kvinnor till män, från låg- till höginkomsttagare och från arbetstagare till arbetsgivare. Det är en värderingsförskjutning som länge har varit efterlängtad av alliansen och dess allierade. När jag fick syn på tavlan med barnen i klassrummet, den som heter Blir du lönsam, lille vän? tänkte jag direkt på alliansens budget. Sjuka och arbetslösa ska veta att de tillhör ett C-lag, det vill säga anses som icke lönsamma. De ska straffas ekonomiskt med lägre ersättningsnivåer från trygghets- och försäkringssystemen. De sjuka och arbetslösa ska betala ett skatteavdrag för dem som för stunden har lyckan att vara friska och ha ett jobb. B-laget är löntagare med låga och genomsnittliga löner, de som får en slant i skattesänkning men får se den ätas upp av den högre a-kasseavgiften och den slopade avdragsrätten för fackavgiften samt all den försämrade välfärd som väntar i privatiseringarnas och utförsäljningarnas spår. B-laget ska hållas nöjt med erbjudanden om låglönejobb och rädslan för att själv förpassas till C-laget. Sedan har vi då A-laget, de som har det gott och ska få det ännu bättre, de som tjänar eller mer mest till dem som har det bäst. Dessa är de verkliga vinnarna. Ja, de är förtjänta av slopandet av förmögenhetsskatten, och det är de som ska tjäna mest på ändringen av fastighetsskatten. Bor man i , eller anser alliansen att man är värd att satsa på. Att redan vara rik är i högeralliansens ett tecken på att man är lönsam, produktiv och tar det största ansvaret. Därför ska de välbeställda också ha rätt till skatteavdrag när de förbarmar sig och anställer en lågavlönad kvinna som ska få städa deras hem. Visst är det väl fint A, B, C. Frågan är: Vilket lag tillhör du? Vi får faktiskt en budget som har för avsikt att slå in en kil mellan arbetande och arbetslösa. Samhällsproblemet arbetslöshet individualiseras. Avsikten är att få arbetande och friska att skylla på de lata arbetslösa och de sjuka och få folk att förstå att solidaritet är för dyrt. Många sägs nu upp eller väntar på besked därom, på , , , , och lärarna på kommunernas vuxenutbildning liksom anställda för arbetsmarknadsåtgärder. Byggjobb får avbrytas och praktikplatser tas bort. Människor får avbryta sina påbörjade studier eller inte ens påbörja dem. Steget till arbetsmarknaden blir faktiskt för en del allt längre. Den öppna arbetslösheten ökar . Den har faktiskt redan börjat. Helt enligt regeringens egna siffror ska den faktiskt . Och försämrar man a-kassan kraftigt. Enbart sänkningen av taket från till leder till att 110 000 personer, och troligtvis en hel del barn, får sämre inkomster . höjer man a-kasseavgiften och försämrar avdragsrätten för fackavgiften. Man försämrar för arbetstagarnas part på arbetsmarknaden och stärker arbetsgivarnas. Högeralliansen gick till val på att det ska löna sig att arbeta och utgår därmed ifrån att det lönar sig att vara arbetslös. Det visar på en tvivelaktig människosyn och tyder på en stor okunskap eller ett flagrant ointresse för vanliga människors livsvillkor, eller kanske bådeoch. Arbetslösheten beror ju inte på att människor är lata eller kalkylerar fördelarna med a-kassan mot fördelarna av arbete. Det beror faktiskt på att det saknas arbetstillfällen för alla som kan och vill arbeta. Det förhållandet kommer att bestå så länge som full sysselsättning inte är det övergripande målet i den ekonomiska politiken. Några ambitioner att ersätta den ensidiga inflationsbekämpningen med ett mål om full sysselsättning har faktiskt inte regeringen. Klyftornas allians har klargjort sin politik. Den handlar inte om att bekämpa arbetslösheten utan om att bekämpa de arbetslösa. satsning på flera anställda i offentlig sektor innebär ett centralt ekonomisk-politiskt vägval. Tjänstesektorn kommer att fortsätta växa. Det viktiga valet är om avgörande välfärdstjänster huvudsakligen ska tillhandahållas efter marknadsprinciper eller efter behov. Om det är det senare som eftersträvas måste också resurserna till anställningar inom den gemensamt finansierade sektorn växa. Det är också utslagsgivande för om ska satsa på avancerade tjänster till goda villkor eller om förväntningen är att en lågavlönad och lågproduktiv tjänstesektor ska stå för en växande sysselsättning. Regeringens jobbpolitik inriktar sig på det senare, medan presenterar förslag för en modern arbetsmarknad. Vi skapar förutsättningar i vår budgetmotion för 150 000 nya anställda i den gemensamma sektorn. Det betyder att behov tillgodoses, arbetsmiljön kraftigt förbättras, kvaliteten stärks och att vi tar till vara människors resurser. ger vi bättre förutsättningar för läsinlärning och skrivinlärning, pedagogisk utveckling i förskolan, förebyggande arbete i vård och omsorg, kortare vårdköer och mer omfattande miljöarbete. Det är en ansvarsfull satsning och en satsning för att förbättra kvinnors livsvillkor. Vi vill också utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män i offentlig sektor, och vi avsätter 10 miljarder . Det är viktade statsbidrag som ekonomiskt stimulerar offentliga arbetsgivare att reducera osakliga löneskillnader mellan könen. Vi vill ta ansvar. Vi vill att lagstiftar om att kvinnor ska ha samma norm som män för sin anställning, det vill säga heltid. Vi vill att antalet visstidsanställningar ska begränsas kraftigt. har av de privatanställda kvinnorna och av LO:s unga kvinnor en visstidsanställning. Det borde leda till eftertanke. Men i stället säger arbetsmarknadsministern att det behövs flera visstidsanställningsformer än dagens 13. Vi kan konstatera att vi ser olika på vad som är nödvändigt för ett välutvecklat arbetsliv . Så har vi då klimatförändringarna. De har nått en sådan omfattning att det är omöjligt att blunda för riskerna. Trots detta föreslår regeringen en mycket svag miljöpolitik eller en direkt bakåtsträvande. Det är faktiskt fortfarande möjligt att påverka hur stora effekterna av klimatförändringarna blir och hur snabbt de kommer. För att minska utsläppen av växthusgaser måste varje individ göra medvetna val, men framför allt krävs en rad politiska åtgärder. Här står regeringen tomhänt. Det bidde inte ens en miljöbilsreform. Klimatinvesteringsprogrammen har visat sig vara mycket effektiva åtgärder. De kallas också Klimp:en. De infördes för att stödja långsiktiga satsningar som minskar växthuseffekten. Det kan handla om att bygga ut fjärrvärme, röta avfall till biogas, övergå till biobränsle, energieffektivisera eller informera om klimatfrågan. Klimp:en har gett resultat. Tack vare Klimp:en har vi kunnat spara samma energimängd som 30 000 villor förbrukar. Vi har kunnat minska utsläppen av växthusgaser med samma mängd som 70 000 bilar. Många kommuner vill satsa på miljöförbättringar och har sökt bidrag från Klimp:en. Många har fått nej eftersom pengarna inte räcker till. Men har alliansen sagt att det får vara nog med miljösatsningar och avskaffar klimatinvesteringsprogrammen. Vi stärker dem. ligger också långt framme inom miljöteknik och har ett gott utgångsläge för att skapa modern, högkvalitativ och långsiktig inhemsk sysselsättning genom en jobbskapande energiomställning. Detta kan enligt branschorganisationerna ge så mycket som 170 000 nya jobb . Sedan har vi småföretagen. Regeringen har för avsikt att minska den särskilda satsningen på stöd, forskning och utveckling i små och medelstora företag. Vi vill i stället utöka satsningen. Vi avsätter 100 miljoner för utveckling av kunskapsinnehållet i processer och produkter. Vi satsar ytterligare 80 miljoner för att stödja små och medelstora företags exportmöjligheter. Det är en investering i framtida exportinkomster och nya arbetstillfällen. Vi vill, till skillnad från regeringen, avskaffa sjuklöneansvaret för arbetsgivare med färre än tio anställda. Det är en mycket efterlängtad reform för många småföretag.