prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — Men det finns också internationell terrorism vars aktioner även riktar sig mot platser utanför de nationella gränserna för att orsaka skada som gynnar den egna gruppens intressen. Det finns för den delen även statsterrorism då en stats regering arrangerar terroristdåd eller stöder terroristgrupper verksamma mot det egna landets befolkning eller andra länders befolkningar. Men trots olika syften och skepnader har terrorismen en gemensam nämnare, och det är oskyldiga civila offer barn, kvinnor och män vilkas livsdrömmar och framtid krossas brutalt i fundamentalismens namn. Terrorismen som fenomen, vilket tidigare påpekade, är väldigt komplex, komplicerad och konjunkturstyrd. Det finns inte vare sig enkla lösningar eller förklaringar. Att enkom skylla terrorismen på fattigdom är okunnigt när väldigt många självmordsbombare och hjärnorna bakom dåden kommer från den övre medelklassen. Om det vore så skulle världens allra fattigaste individer från regioner i södra vara den bästa grogrunden för terrorism, men så är inte fallet. Däremot är fattigdomsbekämpning och demokratikamp en central del av utrikespolitik på fältet. Vi tycker att demokrati måste vara huvudmål för biståndspolitiken, och vi tycker att man ska skapa en massiv demokratiplan för bland annat . Vi vill vara tydliga med att inte en enda svensk biståndskrona någonsin får gå till organisationer som är terrorstämplade. Vi tycker att det är viktigt att man bygger en ny världsordning där demokrati, mänskliga rättigheter, frihandel och utvecklingsmöjligheter går hand i hand i kampen mot terrorism. Att tro att terrorismen mest rör andra länder och att är en Sörgårdsidyll är också väldigt naivt. Säkerhetspolitiken har en helt annan innebörd än under det , då det militära hotet stod i fokus. är terrorismen det största hotet mot mänskligheten, då massförstörelsevapen i händerna på en terroristorganisation kan skapa oöverskådlig förstörelse och ond bråd död. är inte längre någon skyddad verkstad. Som internationalister har vi också en moralisk skyldighet att ingripa. Därför måste framtidens säkerhetspolitik rikta in sig på att arbeta förebyggande mot terrorn, vilket innebär en bred agenda för ökad säkerhet. Jag tycker att man ska nämna massförestörelsevapen, kemiska och biologiska vapen men också regionala konflikter och globala epidemier. De utgör hot mot såväl som i-länder, och de måste också ingå som delar i ett vidare säkerhetsbegrepp. Men framför allt är det mycket blåögt att tro att terrorbekämpande är någon annans ansvar. I denna kammare har vi exempelvis haft delade meningar om huruvida var moraliskt riktigt eller inte. Men det som förvånar mig är att så många av er som motsatte sig ändå inte nu fullt ut vill hjälpa till att bygga upp den irakiska staten genom att exempelvis utbilda irakiska soldater. Oavsett vilken åsikt vi har haft i den svenska i själva krigsfrågan, borde vi alla tänka på att konstruktivt se till att bygga upp som en självständig nation igen där man kan säkra och garantera de mänskliga rättigheterna för sina invånare. vann kriget men inte freden. Ju tidigare den nya irakiska statsbildningen kan ta ansvar för sitt eget land, desto tidigare kan också , och andra allierade lämna landet. Ni som var mot kriget borde se att det är i ert eget intresse att man faktiskt ser till att bygga upp och stötta den nya irakiska nationen på alla sätt med alla olika medel. har också tidigare gjort en liknande insats genom att utbilda irakiska soldater i . Så vi har redan varit ute på det fältet. Resolution som antog lyfter fram vikten av att omvärlden bidrar till utbildning av de irakiska säkerhetsstyrkorna inklusive militären, och den innehåller en begäran som är riktad till FN:s medlemsstater, och är faktiskt en av dem. och senare regering har bett omvärlden om hjälp med utbildning av soldater. Jag tycker att det är märkligt att inte stödja denna nya regering på denna front. Det är naivt att tro att det är med mjuka diplomatiska ord som man talar terrorister till rätta. Det handlar inte om några fromma som vi förhandlar med. Det handlar om hatets ideologi, och det kräver samarbete mellan demokratier. Det är demokratin och vårt stöd till andra demokratier i världen som provocerar exempelvis de fundamentalister som vill upprätta ett islamistiskt herravälde över världen. Islamistisk extremism är en hatets ideologi, lika totalitär som kommunismen och nazismen i dess värsta former. Det finns ingen plats för oliktänkande. Kvinnor är andra klassens medborgare. Avviker du från den rätta läran passar du inte in och måste elimineras och försvinna. Denna ideologi islamismen står i bjärt kontrast till alla demokratiska principer som vi försvarar och kan bäst bekämpas av demokratiska länder som tar avstånd i praktik och handling. Vi såg under Muhammedkrisen hur även sekulära arabmilitärdiktaturer som var beredda att utnyttja islamistisk extremism för sina syften. Här är det också viktigt att se hur man kan gå vidare, inte bara via Europeiska unionen utan också via och att framför allt inte glömma försvarsalliansen . Nato har ett väldigt stort ansvar för den internationella kampen mot terrorismen , vilket i sig är ett argument för ett svenskt Natomedlemskap. som partnerland inom Partnerskap för fred skulle kunna delta mer aktivt i Natos kamp mot terrorismen. Natos operation Endeavour, där civil fartygstrafik som misstänks ha kopplingar till internationell terrorism övervakas i och i sund, har varit en väldigt framgångsrik del i kampen mot den internationella terrorismen och den organiserade brottsligheten. Operationen har utvidgats och förlängts. Och vi i hoppas att man från svensk sida kan ge den ett mycket tydligare stöd. Det är också viktigt att betona att i kampen mot terrorism får aldrig de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna kränkas. Den skamliga bristen på rättssäkerhet vid Guantánamobasen är fruktansvärd, och den bör genast stängas. De övergrepp som vi har fått skåda i i är fullkomligt vidriga. Demokrater måste alltid föregå med goda exempel. Det går aldrig att övertyga sina motståndare om principer om vi inte själva sätter dem främst i praktik och handling. Avslutningsvis: Konflikten i dagens samhälle finns inte mellan islam och kristendomen. Konflikten i dagens värld finns inte mellan öst och väst. Konflikten finns mellan det fria, liberala och upplysta samhället, där människorna själva, oavsett kön, bestämmer över sina egna liv, och gammeldags patriarkala och religiösa diktaturer. I denna fråga måste alla demokrater vara glasklara att ta ställning för demokratin och mot terrorism och extremism. 127 (): För någon timme sedan meddelades det i medierna att Eta lagt ned vapnen ett glädjande budskap för oss som här debatterar internationell terrorism. Inledningsvis yrkar jag bifall till reservation 1. Det finns många former av terrorism i världen och därmed många definitioner på vad terrorism är. Det där gör det lättare att vantolka och missbruka begreppet. Vi kristdemokrater står bakom EU:s definition, men avsaknaden av en universell definition försvårar allvarligt kampen mot terrorism. anser att det är angeläget att tar nya initiativ för att förmå att enas om en universell definition av terrorismen. Det har visat sig vara svårt. Men det är mycket angeläget så vi bör trycka på. menar att EU:s definition kan användas i varje fall som utgångspunkt för ett sådant svenskt initiativ. Det finns också otaliga åsikter om orsakerna till terrorism. Inte sällan hittar vi olika individers sätt att beskriva rötterna till terrorismen att orättvisor och fattigdom är anledningen till terrorismen. Men går vi till forskningen kan vi konstatera att man där säger att man inte direkt kan belägga något starkt samband mellan fattigdom och terrorism. Det tydligaste mönstret är tvärtom att terrorister påfallande ofta har en välbeställd bakgrund alltså rena motsatsen. Viktigare faktorer att analysera är religiösa, ideologiska, sociala och gruppsykologiska motiv. Vi menar att en helhetsbild av terrorismens rötter kräver att man ser till alla faktorer och tar med dem i analysen när man vill försöka komma åt terrorismen. Kampen mot terrorism är ofullständig om vi inte bemöter terrorismens entreprenörer, det vill säga de människor som med hjälp av religiösa vantolkningar och egenskapade idéer motiverar terrordåden och förklarar varför fienden måste bekämpas och därmed manipulerar människor att begå terrorbrott. Internationell terrorism har inte riktats mot svenskt territorium, men svenska medborgare har drabbats av terroristaktioner på andra håll i världen. får aldrig fungera som en för terrorister. Därför måste svenska myndigheter få en bättre förmåga att redan i ett tidigt skede övervaka och avslöja personer som bedöms vara på väg att begå brott. Detta kräver naturligtvis många åtgärder och kanske att vi har en väl fungerande svensk polis- och underrättelseverksamhet och en mer effektiv underrättelseverksamhet tillsammans med andra länder. Eftersom det rör en internationell verksamhet måste den angripas på ett internationellt plan. Vi menar också att Försvarsmakten måste få en utpekad och tydlig roll i fråga om skyddet mot storskalig terrorism. Militär personal och resurser måste kunna användas under polisens befäl både vid terroristbekämpning och vid andra allvarliga kriser. ligger långt efter andra länder när det gäller att hitta den här formen för att använda samhällets resurser till att bekämpa kriser och terroristattacker. Inom EU pågår en polis- och underrättelseverksamhet för att bättre kunna möta hotet från den internationella terrorismen. Detta samarbete behöver ytterligare stärkas för att säkerställa bästa möjliga informationsutbyte. Det här är gränsöverskridande och måste mötas med den gränsöverskridande funktion som vi har i EU. I dialog och partnerskap med den muslimska världen måste och EU förebygga och förhindra kriser och konflikter som skapar en grogrund för internationell terrorism . Jag skulle vilja säga att den debatt vi hade här kanske pekade på det allra viktigaste för att undvika terrorism, nämligen detta med att skapa en dialogsituation och förståelse över gränserna och att möta andra människor på ett annat sätt än som sker. Extremism är ett av de största hoten i vår tidsålder och måste motverkas med full kraft. bör aktivt och målmedvetet verka för en demokratisering av och . En sammanhållen politik för vårt utvecklingsbistånd kan här utgöra ett viktigt redskap. Den bör mer tydligt, anser vi kristdemokrater, informera medborgarna om hotet från den internationella terrorismen och om vilka åtgärder som bör vidtas i det sammanhanget. Här vill vi gärna se en årlig rapport från regeringen om hur man ser på situationen, om vad man gör åt den och om hur man bedömer läget. 128 (): Viktigt när vi diskuterar internationell terrorism är faktiskt frågan om definitionen av terrorism. Frånvaron av en universellt accepterad definition av terrorism är ett stort problem. Det innebär en godtycklighet i rättsskipningen, för olika regimer kan också utnyttja möjligheten att få sin egen definition att passa till egna intressen. En enighet om en definition och en konvention mot terrorism skulle avsevärt underlätta det internationella samfundets kamp mot terrorism. Eftersom terrorismen alltmer utvecklats till ett globalt problem behövs det en universell definition och en konvention om dessa frågor. Vi är klart medvetna om att den här förhandlingen har pågått i FN i väldigt . Svårigheten att kunna enas om en definition visar också på problemen med terrorismen på dess bredd, dess olika faser, dess olika uttryck samt olika typer av terrorism och på den rädsla som finns i många länder för att få en definition som inte är användbar. Inte desto mindre är ett av de viktigaste uppdragen som FN nu bör ha att arbeta för att få en gemensam definition. bör vara aktivt i detta arbete. Jag menar att bara, efter att ha lyssnat på den här debatten och följt diskussionerna i utrikesutskottet om vad vi definierar som terrorism och om hur vi ser på vad som är terrorismens orsaker och grund här liksom vilka mål terrorismen kan ha ser vi, att det finns skilda ståndpunkter även hos oss. Jag vill poängtera att fattigdom, som flera varit inne på, inte är den enda orsaken till terrorism och att det ibland rent forskningsmässigt kan vara svårt att se hur fattigdom och terrorism hänger ihop. Som flera har sagt kommer många av de aktiva terroristorganisationerna och deras ledare snarare från medelklassen eller till och med från övre medelklassen eller från rika miljöer. Inte desto mindre har fattigdomen, världens fördelning av resurser, utnyttjandet av resurser och möjligheten att leva ett gott liv betydelse i fråga om utvecklandet av terrorism. Det går faktiskt inte att bortse från att upplevelsen av förtryck, vanmakt och orättvisor både inom och utom nationer men också mellan den rika i-världen och den muslimska världen och mellan den rika i-världen och tredje världen ger en jordmån för rekrytering och för politisk och religiös extremism som kan utnyttjas. Därför är fattigdomsbekämpning och biståndspolitiken en viktig faktor i arbetet med att minska terrorismen i världen. Men vi får inte heller glömma vad som, utan den gemensamma definitionen, genom årens gång har klassats som terrorism. tog upp att det inte är några gulliga som vi har att möta och handskas med. Men när ANC blev terroriststämplad var debatten inte om att var en gullig snäll farbror utan att ANC förde en väpnad kamp. ANC genomförde väpnade attacker, men inte en kamp mot demokrati, inte en kamp mot frihet och yttrandefrihet utan snarare en kamp för demokratiska rättigheter. Men där använde man också en väpnad kamp. Definitionen om vad som är terrorism är tidsbunden och kan ha olika mål. Av betänkandet kan man få uppfattningen att terrorism och terrorister egentligen bara närs av ett hat mot demokrati, yttrandefrihet och mot kvinnors frigörelse. Men då måste man titta på rörelser också och med olika inriktning. En av de viktigaste frågorna är hur kampen mot terrorismen bedrivs. Därför vill jag yrka bifall till reservation 4, där vi har lyft fram frågan om rättsaspekter i kampen mot terrorism men där vi också vill lyfta fram frågor där i kampen mot terrorism gjort övergrepp när det gäller rättssäkerhet. Vi tar också upp frågan om ökade polisbefogenheter, hur vi ska kunna få ett rättssäkert system och vilka befogenheter vi ska ge olika organisationer. Hela betänkandet betonar vikten av att kampen mot terrorism alltid ska föras med respekt för mänskliga rättigheter och med rättssäkerhet som ett rättesnöre. Men vi vet att verkligheten och den kamp som pågår aktivt ute i världen tyvärr alltför ofta drivs med brist på mänskliga rättigheter och med brist på rättssäkerhet. Därför är det viktigt att man betonar och arbetar med den här aspekten . Jag har en fråga till och . Jag tycker att det är bra att man tydligt tog avstånd från det som händer i och i och från övergreppen i i kampen mot terrorism. Där vet vi att det är krig mot terrorism och att faktiskt beslutat sig för att man kan gå utanför de ramar inom vilka vi gemensamt i den här kammaren tycker att det ska föras. vill att tillsammans med ta fram en demokratiplan för . Min fråga är: Hur ska ni kunna göra det så länge man faktiskt inte för kampen mot terrorism innanför de ramar som vi är helt överens om? Som en sista sak vill jag ta upp EU:s definition av terrorism. Den har också sina brister när det gäller rättssäkerhet och tydlighet. Den första domen efter den nya terroristdefinitionen i blev en dom där blev fälld för ett terroristbrott. Det visar tydligt att det inte kan vara sådant vi menar och avser när vi diskuterar terrorism. Det visar problemen med EU:s definition och med att i ett tidigare skede, som säger, bekämpa terrorism eller en möjligen framväxande terrorism även här i . Med det här betänkandet och diskussionen om islamistisk terrorism hamnar vi i den diskussion som vi har haft, att ska övervaka skolelever som är muslimer när man kan oroa sig för att det skulle kunna bli islamistisk terrorism. Det kan aldrig vara en målsättning om man vill bekämpa terrorism och minska klyftorna, något som vi betonade tydligt i det förra betänkandet. 129 () replik: Jag ska försöka svara på frågor och lägga till en egen fråga. Du tog upp att vill ha en demokratiplan för . Där tycker vi att ska vara en av aktörerna, inte bara utan tillsammans med andra länder som definierar sig som själva som demokratier. Jag kan hålla med om, och jag säger det väldigt tydligt jag är väl den enda talesman som har gjort det att är fullkomligt skamligt och skändligt och borde stängas direkt. borde aldrig ha uppstått. Det är en total brist på rättssäkerhet. Man har inte definierat dessa fångar som krigsfångar eller något annat utan det är ett mellanting. Det är ett hån mot demokratin. Vill man föra en seriös kamp för frihet och demokrati i världen måste man leva upp till principerna. Där har vi precis samma utgångspunkt. Du tog upp om väpnad kamp alltid i alla situationer är fel. Det är det inte enligt internationell rätt. Men där måste man göra en distinktion. Det är inte rätt att föra en väpnad kamp mot en överhet eller en förtryckarregim där det handlar om att till exempel spränga civila människor. Det är en annan sak att attackera polis och militär. Där måste man göra en tydlig distinktion, och där undrar jag vad du tycker. Då blir min fråga till dig: Tycker du att organisationer som är terrorstämplade, antingen av eller av Europeiska unionen, ska kunna få svenska biståndsmedel, exempelvis Hamas? 130 () replik: Jag ska börja med den första frågan. Jag är väldigt glad att är så väldigt tydlig när det gäller de övergrepp som sker. Det är viktigt när man ska göra en demokratiplan. Demokratin kan inte, precis som vi sade i den förra debatten, komma uppifrån, utan demokratin måste växa underifrån. Det är viktigt vilka parter man har med sig i en demokratiplan. När det gäller väpnad kamp är det för mig väldigt tydligt och klart att man måste dra en tydlig gräns, precis som i internationella konventioner. Att spränga civila oskyldiga får aldrig vara ett medel i vilken kamp och med vilka goda syften som helst. Det är någonting man alltid måste ta avstånd ifrån som ett förkastligt medel. Vad gäller terroriststämplade organisationer och Hamas är det viktigt att se på den process som är i . Det är viktigt att se på vilken regering som kommer att tillsättas, vilken regeringsförklaring man kommer att ge och vilken väg Hamas kommer att välja. I det här läget är jag fullständigt övertygad om att indragning av biståndet till Hamas inte skulle vara en framkomlig väg om man vill minska terrorismen och om man vill att Hamas ska utvecklas till en rörelse i en demokratisk riktning med demokratiska ideal. Ett indraget bistånd i det här läget skulle enbart drabba folk. Men det här visar problematiken med terroristlistan. Förhoppningen för oss alla bör väl vara att de organisationer som finns med på listan antingen ska upplösas eller finna andra medel att driva en kamp för sina frågor, en politisk kamp under demokratiskt acceptabla förtecken. 131 () replik: För är det fullkomligt glasklart att inte en enda biståndskrona ska gå till organisationer som är terrorstämplade. Vi tycker också att det måste vara tydligt att inte har någon moralisk eller finansiell skyldighet att ge pengar till en organisation som vill utrota ett annat land. Så länge Hamas inte vill erkänna som nation och så länge Hamas inte tar avstånd från våldet och lägger ned vapnen helt kan vi inte ge en enda biståndskrona dit. Då måste vi stötta det palestinska folket via och enskilda organisationer. Det är allmänt känt att var ett av de partier i riksdag som motsatte sig allra hårdast. Alla får naturligtvis ha sin egen åsikt, men det är en sak som jag inte riktigt förstår. Då borde väl ni ha intresse av att och ska lämna så fort som möjligt. Då borde ni tycka att det var bra att man bygger upp irakiska institutioner, rättsstaten, domstolar, polisen och annat och framför allt också armén så att egen regering kan försvara sina medborgare. Varför vill ni inte stödja att ska utbilda irakiska soldater, trots att den irakiska regeringen vill det, trots att de har sökt stöd via FN och trots att FN uppmuntrar det? Var ni också emot att tidigare utbildade irakiska poliser i ? 132 () replik: Jag ska börja med det som gäller Hamas. Inte en krona ska gå till Hamas förrän Hamas erkänner och tar avstånd från allt användande av våld. Jag tycker att det är precis lika viktigt att säga till att man måste acceptera bildandet av en palestinsk stat. Det har förvägrat palestinierna och fortsätter att förvägra dem. Jag tänker ställa samma krav på båda parterna. Jag ställer krav på Hamas att ta avstånd från allt våld, men på samma sätt ställer jag krav på att inte fortsätta med sina utomrättsliga avrättningar, husförstörelser, ständiga attacker och våldsanvändning. Man måste se att de här två parterna har ett helt olika styrkeförhållande. Det gör att den här frågan inte är så enkel. Vi debatterade och i anslutning till det förra betänkandet. Jag kan bara hänvisa till det jag sade där om . anser fortfarande att är ockuperat. Att skulle bidra till utbildningen av soldater och uppbyggnaden av detta vore faktiskt att delta i en ockupation. Vi anser att och alliansen måste lämna . Då är vi också beredda att göra våra insatser tillsammans med FN i till stöd för folk. 133 (): Jag kan bara meddela kammaren och er som lyssnar här att det snöar ute. Man kan fundera på om det är en konspiration och om det är någon internationell terrorism som ligger bakom. Men det var egentligen inte det jag tänkte jag prata om. blev det tydligt att världen hade förändrats. Terrorattacken mot innebar startskottet för ett förändrat världsläge i politiken där terrorattentat, religiös extremism, rättsliga övergrepp och rädsla blandades i en och samma gryta till en fruktansvärd soppa. Attackerna på diskoteket i , , tågstationen i och tunnelbanan i har ett gemensamt mål, nämligen att slå mot det demokratiska öppna samhället utan någon logik som gör det totalt omöjligt att förbereda sig eller att hindra det. Terrorattackerna har blivit en inflytelserik bricka i ett världspolitiskt spel som kostar människoliv och lidande och skapar rädsla och hat. Dagens form av internationell terrorism är något som vi inte är vana vid. Med dagens nya vanor när det gäller resande och arbete drabbar det oss alla överallt. Du har en kusin som jobbar i eller en dotter med kompisar i som utbytesstudenter. Runtom i västvärlden söker vi febrilt efter politiska lösningar. Den internationella terrorismen måste självfallet bekämpas. Vi måste söka kunskap om dess bakgrund och orsaker. Men vi måste också vara försiktiga i jakten på lösningar. Tendensen jag ser är att vi lagstiftar och kontrollerar så att terroristernas mål riskerar att uppfyllas. Därför måste vi värna demokratins värden, det öppna samhället och medborgares frihet och integritet. tror på ett öppet och demokratiskt samhälle där kvinnor och män kan känna sig trygga, där rätten till personlig integritet, kroppen, dina vanor, vänner och tankar, är ett fundament. Hoten mot det öppna, demokratiska och trygga samhället är många och tar sig varierande uttryck. De farligaste hoten är de som inte är uppenbara just eftersom de smyger sig på. De små stegens politik, steg för steg, är svår att bedöma, bemöta och upptäcka. Den internationella terrorismen kännetecknas av att den är föränderlig och inte går att förutsäga. Den nya tidens internationella terrorism har en helt annan struktur . Den har ingen toppstyrd struktur utan är mer organiserad som nätverk eller rörelse. Den är baserad på idé eller ideologi. De nya terroristnätverken är ideologiskt och politiskt ledda. De består av grupperingar med en ideologi som ledstjärna. De drar sig inte för att använda extremt våld och är likgiltiga för mänskliga offer och mänskligt lidande.