prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Det är rätt konstigt när frågor kring religioner och religionernas samspel finns på dagordningen i så många andra delar. Frågorna om diskriminering på grund av trosuppfattning finns med, men inte ett ord om hur man ska garantera alla människors möjligheter att utöva sin religion att garantera det positiva, så att säga, att man kan utöva sin religion, inte bara att man ska skyddas från diskriminering på grund av sin trosuppfattning. De flesta av oss anser nog att vi i behöver mer av dialog och mindre av konfrontation mellan religioner och etniska grupper. Häri ligger ju grunden för att människor fritt ska kunna utöva sin religion. skulle vilja att vi inrättar ett interreligiöst råd med uppgift att ta fasta på att religiösa organisationer kan och vill delta i byggandet av det goda samhället. Vår förhoppning är att ett sådant råd skulle kunna leda till ökad kunskap om landets religiösa liv. Det skulle stärka samhörigheten mellan icke troende och troende och förhoppningsvis bidra till en fördjupad dialog mellan medborgare av olika religiös tro och öka kunskapen om olika religioner. Det skulle kunna bidra till att stärka de mänskliga rättigheterna, eftersom vi tror att det också minskar risken för extremism, som det skulle öka människors möjligheter till religionsfrihet på ett positivt sätt. Jag vill här passa på, herr talman, att yrka bifall till reservation 42 under punkten 55 i det utdelade rättelsebladet. Låt mig på den minut som jag har på mig också nämna någonting om barnens rättigheter. Man lyfter på olika sätt fram barnens rättigheter i handlingsplanen. Men en grundläggande mänsklig rättighet för ett barn är ju rätten att tillhöra en familj. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna lägger fast att familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd från samhället och staten. slår fast att barn har rätt till att så långt som det är möjligt ha vetskap om sina föräldrar och bli vårdade av dessa. Det hade varit värdefullt om regeringen i handlingsplanen hade utvärderat frågeställningarna om familjen och om barns rättigheter och om man hade belyst i vilken mån lever upp till sina åtaganden till stöd för familjen. Det hade vi också velat att regeringen skulle ges till känna, så att vi hade fått en seriös debatt om familjens status och det stöd som stat och det offentliga enligt internationella konventioner är skyldiga att ge familjen. 4 (): Det här betänkandet handlar om den andra nationella handlingsplanen gällande mänskliga rättigheter, med mera, som sagts. Det är bra, herr talman, att vi i jobbar med att både analysera och följa upp de internationella åtaganden och konventioner som skrivit under. Som nr 2 i ordningen är det naturligtvis mycket som går att utveckla och förmera i det arbetet, och det framgår väl också av vårt betänkande och alla de reservationer som är fogade till detta betänkande. Den ansats som man har haft när det gäller att utvärdera arbetet med den första handlingsplanen har varit vällovlig. Det underlag som har givit är värt att titta vidare på för framtiden, också i arbetet med handlingsplanen framöver. Frågan om skydd och värn för mänskliga rättigheter har fått en ny klangbotten med de åtgärder mot terrorism som följt i spåren efter elfte september åtgärder som också berört , herr talman. Det skärper verkligen behovet av att följa upp och granska hur mänskliga rättigheter värnas, också hos oss. Därför biträder reservation 38 om stärkt parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel. Det framgår inte när man läser det utdelade rättelsebladet, men jag vill här i kammaren markera detta. Det är en tydlig hållning från vår sida att vi måste få en stark och tydlig parlamentarisk insyn och kontroll av de åtgärder som vidtas. Därför står bakom reservation 43 om användandet av diplomatiska garantier. Jag tänker inte yrka bifall till dem. En annan partiföreträdare har redan yrkat bifall till den ena. Det framgår av omröstningen. Vi kommer också in på . Vi har valt att ta fasta på synpunkten att vi ska se hur vi kan stärka . Den har en stark ställning i våra lagar. Frågan är: Kan vi göra mer? Jag är lite förvånad över att det finns två spår i de reservationer som finns i utskottet i den här delen. yrkade bifall till reservation 1 som rör att det ska förstärkas och tas in i grundlagen. I reservation 2 som flera partier står bakom pekar vi på behovet av en fördjupad analys för att se på vilket sätt vi kan arbeta för att förstärka . Det hade varit rimligt att starta i den riktningen och undersöka på vilket sätt vi eventuellt behöver förstärka vår grundlag med . En annan fråga som hänger samman med internationell terrorism och åtgärder därvidlag handlar om rättssäkra asylprocesser. Det rör flera perspektiv när det gäller människor som kommer till vårt land och är i en utsatt position. Mänskliga rättigheter och en rättssäker asylprocess är naturligtvis en viktig grund för att vi ska leva upp till vad vi säger i andra sammanhang. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifall till vad med flera anför i reservation 46. Avslutningsvis vill jag beröra det som är huvudingången i handlingsplanen, nämligen åtgärder mot diskriminering. Vi lyfter fram några perspektiv. Det handlar inte minst om HBT-frågorna. Vi pekar på vikten av att ta fram och aktivt verka för en om homosexuella, bisexuella och transpersoner för att på det sättet säkra det perspektivet också i den internationella miljön. Det är oerhört viktigt för vårt framtida arbete med att utveckla mänskliga rättigheter att vi ser de brister som finns här. På det området har vi ett jobb att göra också på hemmaplan. Handlingsplanen lyfter fram kommuner och landsting och arbetet där. Vi pekar på att HBT-perspektivet måste finnas med också i det sammanhanget. Just genom att det inte finns i de internationella konventionerna finns det risk för att det faller vid sidan av i det arbete som görs med anledning av handlingsplanen. Mot den bakgrunden, herr talman, vill jag också yrka bifall till reservation 13 under punkt 18. Sist, men inte minst, vill jag betona att om någon hade yrkat bifall till reservation 16 hade vi också stött det. Eftersom ingen har gjort det ännu nöjer jag mig med att säga det. Den handlar om barn som brottsoffer. Det är naturligtvis en oerhört angelägen fråga att uppmärksamma. 5 (): Den här morgonen har vi fått höra att FN:s nya stolta råd för mänskliga rättigheter har fått sina medlemsländer. I radio ställdes genast frågan: Ska man betrakta det som att det har blivit bättre, sämre eller lika? Är glaset halvfullt eller halvtomt, sade reportern. Det blev inte något så strålande lyckat resultat med tillsättningen. Sex länder med ganska usla records i fråga om mänskliga rättigheter valdes in. De kommer å andra sidan alla med automatik att underkastas en granskning av sin egen MR-record i fortsättningen. Man kan inte heller med veto stoppa granskningen av förslag. Visst går det framåt. har alla länder på klotet lärt sig att stava till mänskliga rättigheter. Man kan ställa sig frågan om det här i blir bättre, sämre eller lika. I betänkandet finns det 60 reservationer och ännu fler yrkanden som ligger till grund för dem. Ska man tolka det som att det står illa till här i den internationella moralens högborg, eller ska det tolkas som entusiasm och skarpsynthet och att frågorna om likabehandling av människor är ett stort och samfällt politiskt credo för oss? Jag tror det . har naturligtvis ett otal yrkanden och hela 32 reservationer. Jag har sanerat ned det hela till sex stycken som jag nu ska yrka bifall till. Jag gör det enligt rättelsebladets numrering. Vi har begränsat oss till reservationerna 4, 12, 28, 41, 44 och 49. Jag ska i mitt anförande bara göra fyra nedslag bland de otaliga områden där människor väljer eller tror sig vara tvingade att förnedra, utnyttja, kränka, våldföra sig på, mobba, dumma sig mot och utestänga varandra i stället för att jobba ihop och ha det kul resten av tiden. Det är en märklig värld vi har. En handlingsplan är en bra sak. Den ska vara målinriktad och konkret. Därför lämnar jag de luftiga resonemangen därhän. Det vore bra om i fortsättningen i skrivelserna redogjorde för vilka internationella konventioner och protokoll som inte har ratificerats och vilken motivering man har för det samt hur det går med de påföljande implementeringsarbetena. Vi väntar till exempel fortfarande på en fullständig inkorporering av i svensk lag, denna juvel i batteriet av konventioner om mänskliga rättigheter. I en hastigt globaliserande värld är det relationerna mellan folk och länder, så kallade raser och etniska grupper som migrerat på olika sätt som skapar den största friktionen. I väntan på ett fungerande tjänstehandelsdirektiv i EU och i väntan på klara harmoniserade regler över hela världen för hur man med lätthet ska kunna bo, flytta och arbeta där man finner det lämpligast i världen behövs åtminstone en migrantarbetarreglering. Den finns, men av ologiska skäl har inte ratificerat den utan tycker att det vi har räcker. Det anser inte . Jag håller med i fråga om underskottet på HBT-tolerans i världen. När jag reser i världen märker jag att det är på det området som motståndet är som allra störst och det är där som fördomarna och fobierna är som allra kraftigast. Det måste brytas. är i en utomordentligt god position i världen att vara opinionsbildande på det området. Att börja med en konvention är inte en ringa sak, men just därför måste någon börja verka för detta. Låt bli en banerförare för likabehandling av sexuella minoriteters rätt. Vi har ju processen så klart i minne efter vår egen 15-årskamp för en sådan till synes självklar sak. Våld och terrorism har flera talat om. Självklart är det ett enormt hot mot liv och värdighet som måste bekämpas smart och långsiktigt, men inte med kontraproduktiva regler som minskar demokratin och öppenheten eller med utestängningsmekanismer. Jag kan berätta att jag genast efter denna debatt ska träffa Hamas besökanderepresentanter för att med dem föra en dialog om mänskliga rättigheter och antivåld så att de känner trycket. Tortyr är ett systematiserat och officiellt sanktionerat sätt att utöva våld. Vad vi vet förekommer det inte i vårt land, som tur är, men ymnigt på andra håll. vet ganska väl hur det står till och redovisar förtjänstfullt tillståndet i olika länder på sin hemsida bland annat med avseende på tortyr. Ändå tror regeringen att tunna diplomatiska löften och garantier ska kunna råda bot på sådana ingrodda system. Man tror att MR-skurkstater ska vara snälla bara för att hoppas på det och vill slippa stöta sig med en storebror. Så kallade diplomatiska garantier kan inte ges och är därför också kontraproduktiva enligt en lång rad kvalificerade bedömare på området. Detta illusionstrick borde därför upphöra, och borde i stället arbeta på allvar i FN:s olika organ för att avskaffa tortyr och redovisa de prickningar som vi har fått av CAT, Kommittén mot tortyr, på UD:s hemsida. Ett uttryck för hur terroristbekämpningens lovvärda syften med alltför stort nit vänds i sin motsats är hur vår regering med frenesi, vill jag säga, har spottat fram propositioner med avsikt att stävja detta. Men sammantaget skapar detta mer kontroll och övervakning av individen och kringskär de medborgerliga fri- och rättigheterna. Det handlar om avlyssning och övervakning i alla de former och även registerföring av ideella organisationer för att kontrollera deras utbetalningar. Vi säger nej till sådana stolligheter. Låt det civila samhället verka fritt tills det visar sig att överträdelser faktiskt görs. En mångtusenårig klassiker på diskrimineringsområdet är naturligtvis ojämställdheten mellan könen. Men där börjar det visst röra på sig. Vad som inte lyfts fram så ofta är vilka förlorare också männen är i patriarkatet. Så mycket våld de får utstå, så mycket könsrelaterad sjukdom med känslomässiga förträngningar, stress, alkoholism, kriminalitet och prestationsångest som följer av skeva roller och sjuk maktkoncentration. Det är synd om männen. Och deras kamp för emancipation och frihet är verkligen mycket mer i sin linda än vad kvinnornas är. är det männens tur. Vilken fantastisk landvinning det skulle vara med en jättestor om mansrollen i stil med kvinnokonferensen i . Vilket ståhej, och vilken efterlängtad uppmärksamhet. Slutligen ska jag säga något om den kanske allra mest osynliggjorda handikappgruppen i det svenska samhället , nämligen de elöverkänsliga. De nekas i praktiken inte bara boende, arbete och vård. Man menar till och med att de spelar, är psyksjuka eller inbillningssjuka och att forskningen inte stöder att det fenomen som de åberopar faktiskt existerar. Detta är en kränkning som består även i att förneka någons lidande och upplevda sanning. 6 (): Vi har mycket gemensamt med de andra partierna. Det kan jag säga efter att lyssnat på vad ni har sagt i era anföranden. Vi har faktiskt så mycket mer som vi är ense om än som faktiskt skiljer oss åt när det gäller mänskliga rättigheter, och det bådar gott. Jag har varit riksdagsledamot , och jag har inte varit med vid behandlingen av den första handlingsplanen som antogs 2002. Men när jag har läst och gått igenom den skrivelse som ligger på bord och de väckta motionerna ser jag bara en bild och faktiskt ett uttryck som visar på en gemensam politisk viljeinriktning och en långsam strävan att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag har också i den utvärdering som är gjord kunnat läsa att regeringen har genomfört många av de insatser som föreslogs i den första handlingsplanen, och ska vi faktiskt gå vidare. Jag tycker att det är särskilt viktigt att notera att denna skrivelse innehåller mer svenska förhållanden, och arbetet med att skydda och främja de mänskliga rättigheterna avser alltså den nationella nivån. Det är alltså inte mänskliga rättigheter i ett internationellt sammanhang som behandlas. Men givetvis är de mänskliga rättigheterna universella. Så är det, och det vet vi. Vi vet också att de utgår från eller har sin bas i de konventioner, resolutioner och avtal som vi faktiskt har slutit i FN och i . Det är så att vi direkt i vår vardag kanske inte riktigt tänker på att mänskliga rättigheter faktiskt rör oss här hemma där vi bor, ute i våra kommuner och i våra bostadsområden. Många kopplar ihop mänskliga rättigheter med någonting som man arbetar för i fattiga länder, alltså någonting som är väldigt avlägset för oss. Men så är det ju inte. Just nu kan vi här i beröras av den hemska och sorgliga historien om den handikappade pojken som på ett kränkande och grymt sätt misshandlades till döds. Vi är säkert flera som följer den rättsprocess som pågår i det ärendet. Och det om något handlar väl om mänskliga rättigheter? Men det är en fruktansvärd händelse. Sådana händelser kan vi aldrig acceptera i vårt land. Jag tycker att det är viktigt att vi ständigt påminner oss om att det är på samma sätt med de mänskliga rättigheterna som med demokratin. De måste dagligdags erövras. Och regeringen tar på många ställen i skrivelsen upp just att vi satsar på utbildning, kompetensutveckling, samverkan, dialog och samtal. Detta är väldigt viktigt. På det sättet tror jag att vi ökar människors medvetenhet om mänskliga rättigheter. Det handlar alltså om vilka värderingar som finns där och som faktiskt ska gälla hos mig i mitt inre, i min kommun, i landet, i och i världen. Det är den utgångspunkten som jag känner är viktig. Med denna korta inledning till ett stort, viktigt och omfattande område ska jag säga lite grann om de motioner och många reservationer som behandlas i betänkandet. Jag tycker rent generellt att mycket av det som tas upp i motionerna och reservationerna redan har uppmärksammats av regeringen. Det pågår en mängd olika utredningar. En del är redan klara, och andra är inte klara. Men de kommer i sinom tid hit till . Jag ska nämna några utredningar och betänkanden som redan är aktuella. har lämnat sitt slutbetänkande med förslag om att en ny lag om förbud och andra åtgärder mot diskriminering ska införas. Ärendet bereds i . Vi har antagit en ny antidiskrimineringsförordning. Det handlar om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt. Vi har också tillsatt en delegation för mänskliga rättigheter som ska verka . Det pågår också en utredning som tydligare kommer att belysa och stärka tillsynen inom hela område. Vi har också en ny myndighet, Handisam, som är inrättad för att samordna politiken och bättre kunna uppmärksamma särskilt diskrimineringsfrågor bland funktionshindrade. Listan kan göras lång över vad som redan pågår och åtgärder som har vidtagits. Det är väl egentligen så här som handlingsplaner kan levandegöras, och det kanske är på detta sätt som de ska fungera, nämligen att de faktiskt ständigt är i rörelse. Det betyder att vi ständigt och kontinuerligt utvärderar, analyserar, diskuterar och för samtal. På så sätt förs de upp på beslutsordningar lite varstans i vårt land, i och i världen. När det handlar om så viktiga frågor är det bra att förslagen är väl genomarbetade och genomtänkta. På så sätt för vi kampen för de mänskliga rättigheterna vidare. Det är en kamp som aldrig får avstanna. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande 17 och avslag på samtliga motioner och reservationer. 7 () replik: Jag reagerade när gav bilden av att vi är så eniga över partigränserna när det gäller frågan om mänskliga rättigheter. I det betänkande som vi nu diskuterar finns det 59 reservationer. Det tycker inte jag är ett tecken på att vi är så eniga. Det finns många åsiktsskillnader också mellan de olika partierna. Vi kan inte ens säga att vi är eniga i de olika blocken, utan här finns det många olika synpunkter. Frågan om mänskliga rättigheter är en jättelik fråga. Det är ett enormt smörgåsbord av förslag som vi har att plocka från när vi ska sätta ihop en handlingsplan om mänskliga rättigheter. Jag kan nästan inte komma på någonting som inte är mänskliga rättigheter. talade i sitt inlägg om att ett antal utredningar och förslag är på gång. Under mina i har jag lärt mig att det är mycket som det talas om, att det är mycket som utreds och att många önskemål förs fram också från regeringen men som det i slutändan inte alltid blir så mycket av. Även om vi som goda människor har en grundläggande uppfattning om att människor ska ha rättigheter undrar jag om ni socialdemokrater är beredda att gå så långt. Jag förde fram en helt ny princip som kanske är lite häftig för Socialdemokraterna habeas corpus-principen, rätten till sin egen kropp som det heter. Jag tänkte höra om kan tänka sig att detta i kommande handlingsplaner kanske kan bli ett viktigt inslag. 8 () replik: Ja, , min tolkning är att vi faktiskt är väldigt eniga om mycket som vi tycker att en handlingsplan ska innehålla. Det tycker jag är jättebra. Det ger mycket goda förutsättningar för oss att gå framåt i den här viktiga frågan. Den spänner, precis som du säger, över ett vitt område. Det är kanske svårt att direkt dyka ned på något. Men enighet tycker jag faktiskt att det är mer av än det som skiljer oss åt. Handlingsplaner är sådant som, tycker jag, ska verka över tiden. Just att de oftast är målinriktade punkterna är vitt hållna finns det ett syfte med, nämligen att få en process i själva handlingen. Därav följer att det är viktigt att vi också har denna totalt sett eniga syn i handlingsplanen. Helt kort skulle jag vilja nämna lite grann om habeas corpus. Såvitt jag förstår er i är er tanke att vi ska införa en form av integritetsskydd i grundlagen. Har jag uppfattat den saken rätt? 9 () replik: Jo, det är riktigt att vi i regeringsformen vill införa, som vi säger, en rätt till juridisk prövning av ett frihetsinskränkandes laglighet när man inte har möjlighet att få saken prövad på andra sätt och det visar sig att ett rättsövergrepp är begånget. Vi har sett många exempel på detta. Jag tror att det finns starka skäl att överväga att ha den här principen också i svensk rättsordning. Därför vill vi att frågan utreds antingen av eller också av en särskild utredning. Väldigt många människor upplever en väldigt stor rättsosäkerhet, inte bara när det gäller att bli frihetsberövad satt i fängelse eller så utan också när det gäller att ens rättigheter inskränks. Jag nämnde tidigare det som hänt de så kallade somaliasvenskarna, som fick sina tillgångar frysta på grund av att de misstänktes för olaga samröre utomlands. Det är de möjligheterna till prövning i som jag tycker att det är väldigt viktigt att ge. Jag vill också passa på att fråga om en annan sak. Detta är ju den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter. En tredje kommer förhoppningsvis i en skrivelse från regeringen. Vad räknar med kommer att stå där i form av nyheter som det inte står om i den här handlingsplanen? Vad är vision av en förbättrad handlingsplan för nationella rättigheter? 10 () replik: Det sistnämnda är en stor fråga. Jag vet inte om talartiden medger att jag svarar så fylligt på den. En sak vill jag i alla fall kommentera när det gäller habeas corpus. Såvitt jag förstår syn där vill ni att enskilda individer ska kunna prövas gentemot grundlagen, alltså få en juridisk prövning. Vi delar definitivt inte den uppfattningen, utan vi tycker att de juridiska prövningar som ska göras på enskild nivå bör ske i civilrättsliga sammanhang. Där finns det redan domstolsprövningar här i . I handlingsplanen har vi avsatt medel för att utbilda och kompetensutveckla hela åtalsväsendet, domstolarna etcetera detta för att man också bättre ska kunna hantera frågorna om mänskliga rättigheter på ett civilrättsligt plan. Sedan har vi detta med min vision om en framtida handlingsplan. Ja, jag kan tänka mig att vi har kommit en bit på vägen då det gäller bland annat en lönehandlingsplan. De skillnader vi ser mellan manliga och kvinnliga löner tycker inte jag känns särskilt bra, så avseende den löneplanen hoppas jag att vi har kommit framåt. Jag ser också framför mig hela diskussionen om . Jag väntar nu på en skrivelse som säkerligen kan jag tänka mig kommer när man utvärderar vad som är gjort i barnrättsfrågorna. Det är väl de frågorna som jag nationellt tycker kan kännas viktigast. 11 Tredje vice talman () replik: sade att det finns mycket som är gemensamt, att det finns mycket som förenar. Trots det förra replikskiftet här kan jag delvis hålla med om det. Det finns naturligtvis många grundläggande frågor. Men det här betänkandet visar också att det finns mycket att arbeta på och att det finns en opinionsbildning att göra. talade också om ett ständigt pågående arbete, och det är väl det jag menar. avslutar med att säga att ett av de bästa arbetssätten när det gäller många av de här frågorna är dialog. I vår motion tar vi fasta på det på flera områden, inte minst på religionsfrihetens område. Där tror vi, precis som jag sade i mitt anförande, att en dialog kan motverka extremism och att extrema rörelser får fotfäste. tror vi att det stärker den enskildes religionsfrihet och möjligheter att utöva sin religion utan att bli anklagad för extremism och så vidare. Håller inte med om att det hade varit värdefullt om regeringen hade haft med den här typen av resonemang i sin handlingsplan och att det fanns åtgärder syftande till att stärka religionsfriheten individens möjligheter att utöva sin religion och titta på det positiva som finns runtomkring och så? På samma sätt är det med föreningsfriheten. Inte heller där finns det ett positivt anslag. Vad ska vi göra vilka åtgärder ska vi vidta för att stödja föreningslivet, i stället för att bara kontrollera att de inte diskriminerar? Vilka kommentarer har till de två frågorna? 12 () replik: Tack så mycket, . Vi har väldigt mycket gemensamt när det gäller handlingsplanen, men vissa saker skiljer. En av de saker som jag förstår att kd värnar är just religionsfrihet. Du säger att det i skrivelsen inte finns nämnt något om religionsfrihet och vilka åtgärder som kan tänkas vidtas.