prot · GU0935 · 2006-12-07 00:00:00 — Jag tror att det finns många andra åtgärder som är viktiga för att öka skattemoralen och se till att få in den stora mängd pengar som staten skulle kunna få i intäkt men som man av olika skäl inte får, beroende på hur vårt regelverk och våra lagar och regler ser ut. Ett exempel är förmögenhetsskatten. Man brukar säga att 1 000 miljarder finns utanför gränser på grund av förmögenhetsskatten. Om vi avskaffar förmögenhetsskatten kan de pengarna förhoppningsvis komma tillbaka till och generera olika typer av investeringar i vårt näringsliv och på så sätt driva svensk ekonomi i en positiv riktning. Återigen: Jag tror ändå att det viktigaste i sammanhanget är att få ned skattetrycket. Det är det som gör att skattemoralen brister. Det är det som gör att vanliga människor inte redovisar att man anlitar en barnflicka eller att man bygger om sitt badrum svart. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 11 § Statsministerns frågestund 85 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Välkommen till kammaren, statsministern! Innan jag lämnar ordet fritt vill jag säga att en fråga till statsministern ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag, och frågor och svar ska vara korta och i princip inte överstiga en minut. Förändringar av a-kassan och kvinnors villkor 86 (): Ja, så har vi då fått en regering i som uppenbarligen strävar efter att försämra kvinnors villkor! Era försämringar av a-kassan gör att betydligt färre kvinnor får del av försäkringen eftersom deltidsarbete inte kvalar in. Lägre ersättning betyder självklart att redan låga kvinnolöner pressas nedåt. Ett komplicerat livspussel med ansvar för många kan väl också förklara att majoriteten av de sjukskrivna och förtidspensionerade är just kvinnor. Allra högst andel långtidssjuka finns bland kvinnliga medlemmar. Den är så hög som på den övriga arbetsmarknaden. För dessa kvinnor undersköterskor eller vårdbiträden till exempel i äldreomsorgen är det vanligast att de dels har huvudansvar för barn och familj, dels att de ofrivilligt arbetar deltid. Dessa kvinnor betalar ett mycket högt pris. De betalar med sin hälsa. vill regeringen höja det priset. Livet ut ska kvinnorna dessutom betala med en kraftigt försämrad ålderspension. Min fråga till statsministern, som ju ofta säger att hans politik bygger på en helhetssyn, är: På vilket sätt kan denna ökade ojämlikhet och ojämställdhet bidra till en bättre framtid för kvinnor? 87 Statsminister (): Den skillnad i synen på utanförskapet som blev tydlig inför valet handlade om att vi i den borgerliga alliansen hävdade att utanförskapet var större än den synliga öppna arbetslösheten. I detta utanförskap, vars omfattning vi uppskattar vara från en miljon upp till en och en halv miljon människor, var en majoritet av individerna kvinnor som hade mindre möjligheter att påverka sitt eget liv. Vi såg utanförskapet som ett problem och det försöker vi nu åtgärda. hävdar nu att vår strävan inte skulle vara att försöka förbättra dessa kvinnors situation. Det stämmer naturligtvis inte. Det blir som vanligt en diskussion om huruvida vår politik kommer att leda till det vi har sagt att den ska göra, nämligen att sysselsättningen ska växa och att det också ska lägga grunden för stigande reallöner i , eller om det blir som socialdemokratin har hävdat, att denna politik allmänt leder till kaos. Den politik som vi har gått till val på och som innehåller mycket mer än förändringarna av a-kassan som det ofta refereras till träder nu i kraft . Sedan får vi se vad följden blir. 88 (): Jag tackar statsministern för resonemanget, men jag önskar verkligen att jag hade fått konkreta svar på de konkreta frågorna. Statsministern har ju förmånen att leda ett av världens mest jämställda länder. Det senaste exemplet på detta var att av 115 länder satte som nr 1. Det är en position som jag och säkert statsministern och många andra är väldigt stolta över. Men för min del är jag förtvivlat orolig att inte längre vare sig kan eller vill behålla den positionen. Gigantiska skattesänkningar på förmögenheter och exklusivt boende ska betalas av dessa lågavlönade kvinnor undersköterskorna och vårdbiträdena som jag talade om. Sänkt och i många fall helt borttagen a-kassa leder till ökade krav på landets socialbyråer. Detta i kombination med minskade statsbidrag till kommunerna leder förstås till att många av dessa kvinnor mister sina jobb. Tusentals arbetslösa kvinnor kommer att stå utan eller med en kraftigt försämrad a-kassa. Varför, herr statsminister, ska hårt arbetande lågavlönade kvinnor så dyrt få betala skattesänkningarna för förmögna direktörer i ? 89 Statsminister (): Detta tycker jag är illasinnad vulgärpropaganda som inte stämmer med verkligheten! Vi har inte satt oss före att göra något annat än att få fram mer resurser till skattefinansierad välfärd. I vårt valmanifest har vi sagt att vi ska skjuta till resurser till verksamheter där många kvinnor är yrkesverksamma. Det påverkar många kvinnors möjligheter att kunna kombinera familjeliv och deltagande i arbetslivet. Vi önskar att det vore jämnare fördelat, men vi har lärt oss att det ligger tyngre på kvinnor än på män. Vi har också en strävan att minska marginaleffekter och göra det mer lönsamt att arbeta, framför allt för dem som har deltidsarbete och för dem som har allra svårast att hävda sig på arbetsmarknaden, vilket i synnerhet är kvinnor. Trots de toppositioner som har i olika internationella statistikforum kan vi konstatera att det just när det gäller att med eget arbete kunna påverka sin egen situation inte är tillräckligt bra ställt i . Det försöker vi nu göra något åt. 90 (): Min fråga till statsministern handlar om det förslag som regeringen nu har lagt om möjligheten att öppna för vinstdrivna sjukhus, alltså avskaffandet av stopplagen. Under valrörelsen, i SVT:s program Duellen , i debatt med , sade statsministern: vill inte sälja akutsjukhus, som du påstod i en tidigare debatt. Vi har inte det förslaget, och jag är glad över att du gav mig möjligheten att ge det beskedet här . Detta sade statsministern i valrörelsen. har regeringen lagt fram ett förslag som öppnar för en utförsäljning av sjukhus för att driva dem som vinstdrivande företag. Min fråga till statsministern blir därför: Vad har ändrats , från det mycket tydliga och raka besked som statsministern då gav om att man inte ska sälja ut akutsjukhus, , där regeringen just har lagt fram ett sådant förslag? 91 Statsminister (): Denna tv-debatt föregicks av en annan tv-debatt, i , där hävdade att det fanns förslag om att sälja i . Han hävdade också att det fanns en lång rad andra förslag förberedda, bland annat i Stockholmslandstinget. Jag sade att detta inte stämde. Jag fick efter debatten en möjlighet att kontrollera om det i de borgerliga förslagen fanns några idéer av det slaget. Jag kunde då konstatera att det inte fanns några sådana förslag. Jag såg att TT har en sammanställning som ger precis samma svar när det gäller de nya borgerliga majoriteterna i respektive landsting. Stopplagen stoppar också mycket annat än det tog upp i sin fråga. Den stoppar möjligheterna att i mindre skala via avknoppningar i primärvården eller genom att avdelningar inom ett sjukhus i en sorts galleriasjukvård möjliggöra för privata aktörer. Sådant vill vi välkomna och göra möjligt genom borttagandet av stopplagen. Samma besked som i valrörelsen gäller alltså också . 92 (): Det stopplagen förhindrar är vinstintresse på sjukhusen. är det möjligt för ideella organisationer att bedriva sjukhusvård utan vinstintresse. Ett avskaffande av stopplagen möjliggör ju utförsäljning. Även om statsministern säger att det inte finns några konkreta sådana förslag öppnar förändringen av lagstiftningen för att man ska kunna göra just detta. Varför är det då så viktigt att stoppa vinstintressena? Framför allt därför att det innebär att skattebetalarnas pengar går till något helt annat. Bara i ser vi att utdelningarna till de privata aktieägarna ökade från 48 miljoner till 63 miljoner, och detta bara inom primärvården i . Är det inte så, herr statsminister, att lagstiftningsförändringen nu öppnar för att multinationella företag ska kunna gå in och upphandla de sjukhus som finns? Är det inte i själva verket detta ni gör? 93 Statsminister (): Detta är en tvådelad fråga. Den ena delen handlar om privata alternativ, och det är kanske naturligt för en vänsterpartist att vara emot alla privata alternativ, var de än må uppträda. Den borgerliga alliansen och många väljare delar inte det synsättet. Tvärtom uppskattar man mångfald. Man uppskattar att personal kan få ta över ett företag och driva det i egen regi eller få möjlighet att byta arbetsgivare. Vi tror att det ger både bättre kvalitet i sjukvården och bättre innehåll i arbetslivet för dem som jobbar i svensk sjukvård. Det är också viktigt i den andra delen av frågan, som handlar om att jag givit ett besked som jag inte står fast vid, att ändå påpeka vad mitt svar var. Vi gick inte till val på att ställa i utsikt att stora universitetssjukhus med grundforskning skulle försäljas. Det beskedet gav jag i tv-duellerna, och det beskedet gav vi före valet. Det beskedet ger de borgerliga majoriteterna i de utpekade landstingen även sedan de har vunnit ny majoritet. Därmed har vi stått vid vårt ord men ändå möjliggjort en utveckling för svensk sjukvård som vi tror är positiv. 94 (): Herr talman och statsministern! I pågår ett stort projekt som handlar om att man försöker bygga en gasledning som man planerar att dra genom . I våra grannländer i och i pågår en stor debatt där regeringar har tagit ställning offentligt. De driver hårt ett nej till gasledningen. De har olika skäl till det. I finns det också väldigt starka skäl till att vi borde säga nej till ledningen. Det är stora miljöintressen som står på spel i men också i hög grad säkerhetspolitiska intressen. Min fråga är: Hur kommer det sig att är det enda landet i där regeringen inte tar offentlig ställning till det stora gasledningsprojektet? Det verkar nästan som att det pågår ett slags Finlandisering av den svenska utrikespolitiken där man bockar, bugar och hukar för att inte stöta sig med vår stora granne i öster. 95 Statsminister (): Jag antar att vi har samma grund för detta ställningstagande som tidigare majoritet, inklusive , hade. Förfrågningar inleddes för att faktiskt undersöka förutsättningar för att dra denna gasledning när det tilläts. Vi kan båda tycka saker om detta men har ändå att förhålla oss som en fungerande rättsstat till internationella konventioner. Det gäller också gränssättningen för hur svensk lagstiftning går att använda för att kunna påverka processen. Det är väldigt svårt att förhålla sig till det med mindre än att vi har ett färdigt förslag på bordet. finns det framtagna idéer för hur konsortiet skulle vilja dra gasledningen. Men det finns inget formellt ärende att pröva. Jag tror att har gjort klokt i att vänta med att pröva detta tills vi vet var vi verkligen kan göra skillnad. Kan vi använda nationell lagstiftning och på något sätt påverka detta ska vi göra det utifrån de hänsyn som bland annat påpekar. Allra viktigast av allt är just att pröva det utifrån miljökonsekvensbeskrivningar. Frågan är ännu inte avgjord. 96 (): Det är precis det jag tycker är så märkligt. Regeringen med och utrikesminister i spetsen degraderar sig själv till någon slags tillståndsprövande miljömyndighet. Det måste väl ändå finnas någon egen åsikt och ställning i den här typen av frågor. Det handlar inte bara om miljöfrågorna, trots att de är väldigt viktiga. Det vill jag verkligen påminna om. Det finns också starka säkerhetspolitiska intressen. Det finns energipolitik. Det finns en rad saker som gör att hellre drar den i . Det är politiska skäl som gör att hellre drar den i än till exempel genom . Det kostar bara en bråkdel så mycket att dra ledningen på land. Varför har inga egna åsikter? Svensk utrikespolitik kan väl inte bara ha slutat med att vi bytte regering? 97 Statsminister (): Vi brukar snarare påpeka kontinuiteten. Jag satt med i och talade med . Där vad det samlade EU:s budskap till : Gör inte politik av sådant som är energifrågor och gör som du vill, utan inrangera dig i en internationell rättsmiljö som respekterar lagar och avtal. Det vore märkligt om inte vi hade samma attityd när det gällde oss själva. Också vi, även om vi kan tycka saker som bär miljöprägel och andra hänsyn, måste trots allt ändå erkänna det. Internationella konventioner som vi har varit med och ingått, i det här fallet en havsrättskonvention, och den nationella lagstiftningen, bland annat miljölagar, har sin begränsning och avgränsning för hur de kan användas i det här fallet. Menar att det inte ska spela någon roll, utan att vi tycker frikopplat från hur internationell rätt och svensk lagstiftning ser ut? Det tycker jag vore en mycket märklig position. 98 HANS (): Herr talman och herr statsminister! Judehatet lever i och i vår omvärld. var det årsdagen av . Det paradoxala var att den dag då judiska affärer plundrades och skyltfönster krossades nu ihågkoms på olika ställen genom olagliga demonstrationer och vandalism. För någon dag sedan var det , då ytterkantsgrupper brukar mötas i våld och konfrontation medan vi i den breda allmänheten förundrat står bredvid. I tidningen fanns en artikel om att svenska judar lever i fruktan. De vågar inte bära judiska symboler offentligt. Synagogor utsätts för vandalism och hot framförs till församlingar. Judehatet lever i och i vår omvärld. Vilka ytterligare åtgärder kan regeringen vidta så att alla människor oavsett religiös hemvist eller inriktning kan känna sig leva i trygghet och säkerhet i ? 99 Statsminister (): Det tidigare viktiga arbetet för att uppmärksamma Förintelsen måste fortsätta. Ett fungerande rättsväsende är alltid utomordentligt viktigt just för utsatta grupper som annars riskerar att hamna i miljöer där de tror att de måste träda sin rätt tillbaka inför den starkes rätt att hävda någon sorts knytnävarnas logik. Det är också min bestämda uppfattning att extrema uppfattningar frodas i utanförskapsmiljöer. Den typen av hat som där kan uppstå riktas mot judar men också mot annat som avviker eller som inte passar i den typen av extrema grupper när de formar sin perverterade syn på samhället och världen. En politik som också bryter utanförskap och går in i de miljöer där utanförskap frodas blir också ett viktigt instrument för att ta bort den typ av hat som bland annat riktas mot judar. 100 (): Jag hör till dem som blir djupt bekymrade när vi ser att orättvisor sker gentemot enskilda människor i samhället. Jag är också väldigt bekymrad över fackförbundens alltmer aggressiva agerande gentemot enskilda näringsidkare och enskilda arbetstagare som har valt att inte ansluta sig till kollektivavtalen. Det gör de för att de har bättre löner och bättre förmåner såsom de har det. Jag undrar därför om inte statsministern tycker att det vore rimligt att avtalsfrihet rådde om det är så att man på en arbetsplats har bättre förhållanden än kollektivavtalen föreskriver. Borde det inte finns en proportionalitet i de stridsåtgärder som man eventuellt tar till om så skulle behövas? 101 Statsminister (): Vi tycker att den svenska arbetsmarknadslagstiftningen och den myckna makt den lägger hos arbetsmarknadens parter har fungerat i allt väsentligt väl. Det har lagt grund för en fungerande lönebildning framför allt tillsammans med viktiga roll . Det har möjligen inte riktigt fungerat i anslutning till vår ambition att jobben ska bli flera. Det är klart att det kan finnas enskilda exempel på när facklig övermakt blir missriktad. Men det finns också enskilda exempel på när arbetsgivare inte sköter sig i förhållande till arbetstagare. I den totala bild man ändå måste se är det ändå undantagen. Det blir fortsatt en välfungerande modell där både fackliga företrädare och arbetsgivare sköter detta utifrån det krav på eget ansvarstagande som modellen faktiskt förutsätter. 102 (): Jag har en fråga till statsministern som gäller den tillfälliga asyllagen som gällde fram till . Inom ramen för denna tillfälliga asyllag fick ganska många människor stanna i , vilket är mycket positivt. Men en stor grupp människor, närmare 13 000 personer, fick inte stanna inom ramen för lagen. Många av de människorna lever i en väldigt svår situation. Många av dem kan inte återvända därför att deras hemländer inte tar emot dem. Andra vågar inte återvända och lever gömda i . Min enkla fråga är om det finns någon strategi för att hantera den situationen. 103 Statsminister (): Jag vet inte om strategi är det ord man ska använda när det gäller den här typen av mycket svåra frågor. Den synpunkt som många av oss hade i hanteringen av ärendet var att även här gäller rättsstatsprinciper. En lagstiftning ska följas upp med individuell rättshänsyn. Därför ska varje enskilt fall prövas utifrån sina egna meriter. Det formerades en majoritet för att man möjligen skulle mer forma ett särskilt beslut för en grupp givet ett uppkommet läge. Vi hade lite delade meningar om det i . Vi har därutöver inte i regeringen eller i regeringskretsen fattat något annat beslut eller nått fram till någon annan synpunkt. Då gäller naturligtvis grundutgångspunkten lagstiftningen gäller och måste prövas utifrån individuella hänsyn. E 6 och E 22 i 104 (): Som statsministern väl vet är det inte alltid så stor skillnad på en fråga, ett påstående och en vädjan. Det här är något mittemellan. Vi är överens om att infrastruktur spelar en oerhört stor roll för näringsliv, social gemenskap och människors väl och ve och trygghet. Jag kan försäkra statsministern att det under valrörelsen förekom många från alla allianspartier och från socialdemokratin som pläderade för blodomloppet i , nämligen E 22:an. Dessutom ville man fortsätta med inte enbart till borgmästare utan ned till hamnen i , som får ta emot alltmer tonnage. Jag förstår att statsministern inte kan säga att nu ska detta ske. Men på alla sätt vill jag ändå vädja till statsministern att ta itu med infrastrukturfrågorna E 22:an och i . 105 Statsminister (): Låt mig först gratulera den nyvalda riksdagsledamoten för till att han på ett så utmärkt sätt företräder sina väljare. Möjligheterna att nå fram när det gäller och E 22:an eller vad det än är handlar delvis om de totala resurserna för infrastrukturinvesteringar. De har varit otillräckliga. Det har också funnits, framför allt i den tidigare majoriteten, en förkärlek för att byta väginvesteringar mot järnvägsinvesteringar. Det har också funnits en ovilja att även se till eventuella alternativa finansieringssätt för att kunna få in mer resurser i systemet. Vi har en diskussion om Stockholmssituationen som bygger på möjligheter att med avgifter och på annat sätt få ihop en lösning med en särskild statlig förhandlingsman. Det är min övertygelse att det också i andra delar av landet kommer att krävas den typen av alternativa finansieringssätt vid sidan av möjligheterna att få till ytterligare resurser för att få de här projekten att komma längre fram. Det tror jag att man är högst medveten om i de respektive regionerna. Men det kommer att ta tid innan vi har de färdiga lösningarna på plats. 106 (): Jag vill komma tillbaka till frågan om akutsjukhusen. Jag tillerkänner statsministern att han har varit tydlig i valrörelsen; här skulle det icke säljas ut några akutsjukhus punkt slut. Statsministern var också tydlig i om att det var fablernas värld att prata om att sälja ut sjukhus på börsen. har socialministern sagt ja som svar på en rak fråga om ifall skulle kunna få köpa ett sjukhus. Därmed är vi framme i det vi hävdade före valet: Om man tar bort stopplagen så riskerar man detta. Det fanns en agenda för det här. i säger nu att de vill sälja ut och att de har planer på det, precis som vi socialdemokrater sade före valet. i , som jag tror att statsministern känner väl, har samma besked. De vill att vården ska vara som en galleria där man kan gå runt och handla. Om inte de här beskeden är en medveten mörkläggning före valet hur vill statsministern då beskriva dem? 107 Statsminister (): Låt mig först bara skilja på begreppet galleriasjukvård och detta med att sälja hela akutsjukhus. För det förstnämnda är ju hela idén att man under ett och samma tak, som är offentligt ägt, kan ha såväl offentligt som privat driven sjukvård under samma tak. Det brukar man ibland kalla för galleriasjukvård, och det menar jag att man bör kunna öppna för utan att man därför har nått den punkt där det handlar om att sälja hela stora universitetssjukhus. Skälet till att jag tog till detta med fablernas värld var att , så där som man ibland gör i valrörelsens hetta, hävdade att det fanns färdiga förslag. Det lät ungefär som om vi hade suttit med listor. Framför allt nämndes i . Då hade jag möjlighet att kontrollera med mina respektive företrädare i de borgerliga allianserna runtom att det inte fanns några sådana förslag. Det är också de besked som de nya majoriteterna har givit, vilket jag har noterat bland annat i TT:s rundringning i går. För mig handlar det om att vi nu öppnar för möjligheter att göra omvandling i primärvård och kanske ha den typ av galleriasjukvård som nämndes, men inte om att försälja stora universitetssjukhus. 108 (): För att finansiera skattesänkningarna för de välbeställda föreslår regeringen att förtidspensionärerna ska få en lägre ålderspension. Den typiska förtidspensionären är en 62-årig kvinna, . Hon är förtidspensionerad för att hon har slitit ett långt arbetsliv. Hon är utsliten i rygg och axlar. Hur gärna hon än skulle vilja kan hon inte arbeta. Det är hon och alla andra förtidspensionärer som är i samma situation som ska betala skattesänkningarna för dem som redan har det bra. Jag tycker att det här är ett upprörande och orättfärdigt förslag. Det vore intressant att få veta varför den borgerliga regeringen anser att det är förtidspensionärerna som ska betala skattesänkningarna för de välbeställda med en lägre ålderspension en ålderspension som livsvarigt kommer att vara på en mycket lägre nivå. 109 Statsminister (): Grunden är att pensionssystemet ska bygga på att det är eget arbete som ligger till grund för den framtida pensionen. Det var ett av syftena med omläggningen av pensionsöverenskommelsen. Jag håller inte alls med om beskrivning. Låt oss se vad som var skillnaden mellan det socialdemokratiska valmanifestet och det den borgerliga alliansen gick till val på. Det fanns väldigt närliggande nivåer för hur fastighetsskattesänkningen skulle se ut. Den stora skillnaden var att vi ville sänka inkomstskatter, medan socialdemokratin i stället valde att höja olika ersättningar som man fick när man inte arbetade. Dessa skattesänkningar har haft tyngdpunkten på låg- och normalinkomsttagare, vilket gör att hela beskrivningen blir felaktig. Den fyller förmodligen andra mer dramaturgiska syften, men är inte kopplad till hur de förslag vi har faktiskt ser ut. Långsiktigt är det så att alla välfärdssystem, inklusive dem som finansierar ersättningar till dem som inte jobbar, är helt beroende av hur många som jobbar i landet och att sysselsättningen växer. 110 (): Jag har en fråga till statsministern om mobbning. Vi får ofta rapporter om att mobbning är ganska vanligt förekommande på skolor. Principen enligt regeringens förslag är att den som mobbar ska flyttas, inte den som mobbas. Som ledamot i arbetsmarknadsutskottet vet jag också att det förekommer rätt mycket mobbning på arbetsplatserna. Det är ett ganska tabubelagt ämne. Det är inte så många som vill prata om det, men det är ett stort problem för många människor. Frågan är om regeringen anser att samma principer ska gälla på arbetsplatserna att det är den som mobbar som ska förflyttas och inte den som mobbas. Frågan är aktuell eftersom regeringen har utsett en utrikesminister som jag anser offentligt mobbar en av sina anställda, nämligen , som enligt mig är en väldigt kompetent person.