prot · GT0988 · 2006-03-16 00:00:00 — I mitt tidigare arbete som lärare träffade jag en hel del medborgare som kommit till vårt land med en gedigen utbildning som inte dög i vårt land. När till exempel en dataprogrammerare flyttade till fick hon jobba som undersköterska. Det tycker jag är slöseri med resurser. Det är bara ett exempel. Jag vet att ni allihop kan berätta om andra nya medborgare i vårt land som inte får arbeta inom det yrke som de är utbildade till. En undersökning från visar att av nyanlända flyktingar har fått sin utbildning värderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion. Varför är vi så stöddiga i vårt land och tror att det bara är våra svenska utbildningar som duger? Ett annat område som vi behöver förbättra är svenskundervisningen för invandrare, som flera av er har varit inne på i debatten. Den behöver individualiseras. Det är inte rimligt att alla sätts i samma utbildningsgrupp oavsett om de är studievana eller inte. En del personer har knappt gått i skola alls medan många andra har många års universitetsstudier bakom sig. Det säger sig självt att de som är studievana har lättare att lära sig svenska än de som är ovana att studera. anser också att de som så vill ska kunna arbeta som de studerar svenska. Med arbetskamrater möter de språket på ett naturligt sätt, och inte minst lär de sig snabbt de ord som behövs på arbetsplatsen. Vi anser därför att det bör införas en utbildningspeng så att invandrarna själva kan köpa sin svenskundervisning. På detta svarar utskottsmajoriteten att möjligheterna av att differentiera sfi efter deltagarnas behov redan är tillgodosedda enligt beslut . Det är bara det, kära socialdemokrater, att det inte fungerar så ute i landet! Jag yrkar bifall till reservation 27 under punkt 27. Det finns många viktiga områden som jag inte hunnit ta upp. Men många i allianspartierna har gjort det, och det ställer jag mig bakom. Allra sist, herr talman, vill jag säga följande. Bland alla möjligheter som finns för det livslånga lärandet har folkbildningen en mycket stor uppgift att fylla. Vi har folkhögskolor och studieförbund som på ett mycket bra sätt kan ge kunskapshungriga medborgare goda möjligheter att förkovra sig. får vi ta del av regeringens proposition om folkbildningen, och det ser jag verkligen fram emot med stor nyfikenhet. har lyssnat till önskemål. Vi har redan under detta budgetår föreslagit mer pengar till folkbildning än vad regeringen har. Inför arbetet med vårpropositionen har vi lyssnat ännu mer till vilka behov som finns. Vi kommer att höja anslaget till folkbildningen i vårt förslag med mer än vad som fanns i regeringens budget . Jag hoppas innerligt att det är ett bra förslag och förväntar mig, precis som sade här, oerhört mycket av folkbildningspropositionen. Jag hoppas att där finns resurser. Jag blir lite oroad när jag märker att Socialdemokraterna inte ställer upp på att folkhögskolorna ska få ha svenskundervisning för invandrare. Är det brist på pengar som gör att man inte vill stödja det som alla andra partier stöder här i ? 102 (): Vuxenutbildningen är ett område med en stor flora av olika utbildningar. Vi tycker att det är bra att man kan ha olika möjligheter med vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildningar, kompletterande utbildningar, folkbildning och distansutbildning. Vi anser från sida att vuxenutbildningen är mycket bra. Alla människor ska ha en möjlighet till nya livschanser. i den offentliga debatten, och även i denna debatt av vad vi har hört hitintills, låter det mer som att det är ett problem att till exempel vuxna läser på komvux. Jag tror att det är positivt för både individen och samhället att människor vill ha mer och djupare kunskap. Vuxenutbildning kan på ett bra sätt motivera och stimulera vuxna till studier och ny kunskap. Det är en ganska konstig syn på vuxenutbildning om man anser att den bara är till för att reparera det som gick snett eller det som inte lyckades tidigare. Det handlar om att komplettera och ge människor möjlighet till nya val i livet och nya inriktningar. Jag är glad att nämnde samma inriktning på vuxenutbildningen. Innehållet i vuxenutbildning ska utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Undervisningen är mångfasetterad och bedrivs i många olika former. Ett viktigt kännetecken ska vara tillgänglighet och flexibilitet. Det innebär att organiseringen av vuxenutbildningen måste utgå från den enskildes livssituation. En stor hänsyn måste tas till de kunskaper man har erövrat i andra sammanhang som till exempel yrkes- eller samhällsliv. Vi vill från sida inte ha några utestängande regler som det ofta diskuteras där till exempel bara de som inte har godkänt i ett ämne ska ha rätt att läsa på komvux. Om man vill förbättra sitt betyg från gymnasieskolan och lära sig mer måste det vara positivt för både samhället och individen och bör snarare uppmuntras. I det betänkande vi diskuterar finns ett förslag på en bra förändring som i stället för att stänga ute öppnar för att fler ska få del av vuxenutbildningens fördelar. Det handlar om ett förslag att låta folkhögskolorna anordna sfi. folkbildningstradition är en hörnsten i demokratin, eftersom den möjliggör ett brett deltagande i samhällslivet. Folkbildningen handlar om att ge människor möjlighet att växa, påverka sin situation och utvecklas. Folkhögskolor passar många människor bra. Det finns 148 folkhögskolor runtom i landet. Till skillnad från andra skolformer är de inte bundna av en centralt fastställd läroplan. Varje folkhögskola bestämmer därför själv över sin egen verksamhet och sin profil. Det betyder att folkhögskolorna kan utforma lärande och ämnesinriktning med stor hänsyn till målgruppen. Folkhögskolorna är därför mycket lämpliga för att anordna sfi. Folkhögskolornas form och pedagogik kan lämpa sig väl för just svenska för invandrare. Genom att det ofta också innebär internatboende ger det en ytterligare dimension och möjlighet att lära sig språket på ett mycket praktiskt och bra sätt. Vi har i betänkandet ett tillkännagivande om att möjliggöra för folkhögskolor att ha sfi-undervisning på eget initiativ, som alla partier utom Socialdemokraterna står bakom. Det är oerhört viktigt att det också sker en ökad individualisering av sfi-undervisningen. Man måste anpassa bättre efter att de som är i behov av sfi är en mycket heterogen grupp med olika förutsättningar och olika förkunskaper. Vi har en gemensam reservation med om en reformering av sfi-undervisning i syfte att i större utsträckning individanpassa undervisningen. Man behöver kunna kombinera sfi mer med praktik och arbetslivsorientering eller med annan utbildning eller förvärvsarbete. Vi anser från sida att det finns många fler problem med sfi som måste lösas. Vi får återkomma till det i en kommande diskussion om en vuxenutbildningsproposition. Validering för människor som har utländsk utbildning måste förbättras. Det är helt orimligt att vi har hinder och barriärer för människors möjlighet att komma in i det svenska samhället och få jobb utifrån den utbildning, erfarenhet och kompetens man har. Tyvärr finns det alldeles för många stelbenta regler som försvårar den viktiga processen. sker validering enbart gentemot gymnasiestudier och högskole- och universitetsstudier men inte av folkhögskolestudier. Vi anser att det är fullt rimligt att det sker en validering även av folkhögskolekurser. Jag yrkar därmed bifall till reservation 19. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU10 Gymnasieskolan. 103 (): Dagens betänkande handlar om en hel rad frågor som berör den för viktiga gymnasieskolan. Vi moderater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. Framtiden är inte vad den har varit, sade . Det ligger mycket i det. I vårt komplexa, moderna samhälle blir det allt svårare att förutse hur framtiden kommer att se ut. Men en sak vet vi. Det är att hur väl skolan lyckas har stor betydelse för framtid. Som det går för den svenska skolan kommer det att gå för . Det gör mig orolig. Statistiken talar nämligen sitt tydliga språk. Den svenska skolan dras med en hel rad mycket allvarliga problem. av eleverna når inte kunskapsmålen i nian. av eleverna når inte gymnasiebehörighet, det vill säga inte godkänt i svenska, engelska eller matematik. Det, och det faktum att många elever hoppar av de nationella programmen, har lett till att det individuella programmet, som från början var tänkt som ett undantag, nu är det största utbildningsprogrammet för pojkar i årskurs 1 på gymnasiet och det största gymnasieprogrammet i flera kommuner. Än värre är att av de elever som börjar på det individuella programmet klarar gymnasiet slås alltså ut. Vi har fått en skolpolitisk skicka-vidare-mentalitet, där problemen skickas vidare till nästa nivå i utbildningssystemet. Det är en förödande utveckling, som inte bara drar ned utbildningsstandaren inom gymnasieskolan utan också leder till förlängda studietider, ökade kostnader, sämre kvalitet i högskolan och i värsta fall till studieavbrott. Skicka-vidare-mentaliteten är en av anledningarna till att var tredje elev inte når slutbetyg , och var fjärde inte ens , trots att all gymnasieutbildning är avsedd att ta . är det fortfarande en av fyra som inte har slutbetyg från gymnasiet, enligt . Skolministern talar ofta om en skola för alla. Men i verkligheten har fått en socialdemokratisk trekvartsskola, där år bara tre av fyra elever klarar kunskapsmål och där gymnasieskolan har utvecklats till en effektiv utslagningsmaskin. Det är ett av de största misslyckandena för den socialdemokratiska skolpolitiken. Det visar nämligen att den kollektivistiska likhetspolitiken inte fungerar. Den slår ut tusentals elever , får många ungdomar att tappa självförtroendet och skapar dessutom stora kunskapsklyftor i samhället. Vilken motivation för att klara gymnasiet har alla de killar som gått igenom hela utan att kunna läsa och förstå en text? Vilka framtidsmöjligheter har de tusentals ungdomar som inte ens har en avslutad gymnasieutbildning med sig i bagaget? Den kunskaps- och kompetensbas som behöver för att klara välfärden håller sakta men säkert på att brytas ned. Detta måste tas på mycket stort allvar. Det krävs långsiktiga insatser och ökade resurser till skolan för att vända den här utvecklingen. Bland annat LO har konstaterat att avhoppen från gymnasieskolan inte sker i lika stor utsträckning från alla program, utan att det främst är elever på de yrkesförberedande programmen som lämnar gymnasieskolan . En viktig orsak till avhoppen är den stora mängden teoretiska ämnen som tynger programmen och gör dem till en förlängning av i stället för något nytt och engagerande. Gymnasieskolan ska bygga vidare på kunskaper och inte vara en förlängd grundskola. När så mycket tid som motsvarande ett av avsätts för gemensamma kärnämneskurser går det snett. Eleverna måste ha med sig bättre förkunskaper från och i gymnasiet ges möjlighet att välja utbildningsinriktning efter fallenhet och intresse. I står det till med yrkesutbildningarna i gymnasieskolan? kan man läsa att av eleverna på vårdprogrammen och av eleverna på handels- och administrationsprogrammen inte når slutbetyg . Den utslagningen vägrar vi moderater att acceptera. Vi moderater vill att såväl yrkesinriktade elever som akademiskt studiemotiverade elever ska kunna lyckas och utvecklas i gymnasiet. Socialdemokraternas likriktning av gymnasiet har dessvärre gjort att gymnasieskolan numera har problem både med att ge goda förkunskaper för högre utbildning och med att lyckas ge yrkeskunskaper som lägger grund för anställning och för att starta eget. Allians för mål för gymnasieskolan är att den ska ge eleverna kunskaper som går att bygga vidare på, oavsett vilken inriktning man väljer. Alla elever ska få en ärlig chans att lyckas. Det ställer krav på en gymnasieskola som förmår möta både teoretiskt lagda elever och mer praktiskt lagda elever som vill satsa på en yrkesutbildning. Därför föreslår vi att gymnasieexamen ska innefatta tre inriktningar: ett studieförberedande program som leder till högskoleförberedande gymnasieexamen med högskolebehörighet och goda förkunskaper för högre studier, ett yrkesförberedande program som leder till yrkesexamen och som förbereder för anställning eller ytterligare yrkesutbildning samt ett lärlingsprogram som leder till lärlingsexamen eller gesällbrev. höjer ambitionen för gymnasiets yrkesutbildningar. Vår politik är utformad för att skapa en högkvalitativ gymnasial yrkesutbildning som leder till anställbarhet och skicklighet i det yrke man utbildar sig inom. Utbildningarna ska leda till en gymnasial yrkesexamen. Socialdemokraterna påstår ofta att en sådan examen skulle vara mindre värd än en examen från en studieförberedande teoretisk gymnasieutbildning. Det visar bara hur mycket Socialdemokraterna nedvärderar värdet av bra yrkesutbildningar. Varje gymnasieelev ska dessutom garanteras rätten att läsa de teoretiska kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. De som senare i livet vill komplettera med sådana kurser ska kunna göra det genom vuxenutbildningen. Vår politik skapar inga återvändsgränder. rapporterar att allt färre läser högre kurser i matematik på gymnasiet. hade nästan varannan som slutade gymnasiet läst matematik C. har bara var tredje gjort det. Ännu värre är det med D- och E-kurserna. En liknande utveckling märks också inom många andra ämnen, exempelvis språken. Det är därför inte så konstigt att mer än varannan lärare inom den högre utbildningen uppger att unga studenter är sämre förberedda för högskolestudier än . För att komma till rätta med problemen är det viktigt att antagningsreglerna för de högre studierna skickar rätt signaler till gymnasieeleverna. Det måste löna sig att läsa fördjupningskurser som är relevanta för vidare studier. Kring detta finns det en majoritet i den här kammaren. Här väntar vi bara på att regeringen ska leverera förslag. Det är också glädjande att samtliga partier i utskottet tillstyrkte vårt förslag att förbättra studie- och yrkesvägledningen i gymnasieskolan. Det finns goda skäl att förbättra elevernas vägledning både kvantitativt och kvalitativt. Det är inte minst viktigt för att motverka snedrekryteringen till den högre utbildningen. För att ytterligare stärka kvaliteten i gymnasieskolan vill vi moderater öka forskningsanknytningen. är det av lärarna som är forskarutbildade, detta trots att skollagen slår fast att huvudmännen ska sträva efter att anställa lärare med forskarutbildning. Lektorerna är ett minne blott i de allra flesta svenska skolor. Fler vuxna i skolan kan inte ersätta behöriga och välutbildade lärare. För att göra det möjligt för lärare att göra karriär genom att vara delaktiga i yrkets kunskapsproduktion har vi avsatt för att inrätta ett nytt forskning och forskarutbildning. Vi är nämligen övertygade om att om lärarna ges möjlighet att vara delaktiga i produktionen av det egna yrkets kunskapsbas kommer kvaliteten i den svenska gymnasieskolan att öka. Vi vill även öka kontakterna mellan gymnasieskolan och den högre utbildningen. För att ge duktiga elever möjlighet att utvecklas vill vi göra det möjligt att läsa högskolekurser redan i gymnasieskolan. Dessa kurser bör ges av särskilt utbildade lärare och tentamen ordnas tillsammans med ett högre lärosäte. Sammanfattningsvis, herr talman, vill vi i att alla elever ska få en ärlig chans att lyckas. Vi vägrar att acceptera den utslagning som sker i gymnasieskolan . Därför vill vi skapa en gymnasieskola som både klarar att förbereda studiemotiverade elever för högre studier och klarar att förbereda elever för anställning och ytterligare yrkesutbildning. 104 AXEL DARVIK (fp): Jag ska i mitt anförande nästan bara uppehålla mig vid begreppet valfrihet. Det är någonting som är ett honnörsord inom skoldebatten och har varit det . Reformerna , som vi var med och stödde och utarbetade, genomsyras väldigt mycket just av valfrihet. Är man en bra politiker, herr talman, måste man också kunna inse och erkänna när det ibland inte blev riktigt bra. En del av de saker som gjordes tycker inte vi har blivit särskilt lyckade. Det finns många problem i gymnasiet , och gymnasiet missar målet år utan att regeringen gör någonting åt det. Där har vi egentligen det största problemet . Vi ser att en fjärdedel av eleverna hoppar av gymnasiet. når inte upp till målet som är satt, att alla ska vara högskolebehöriga. Det är naturligtvis en mycket grym utslagning som sker av de här eleverna. Högskolebehörigheten är i sig ett problem. Vi har i alliansen en hel del bra förslag och säger bland annat att man bör göra en tydligare uppdelning mellan lärlingsprogram, yrkesprogram och studieförberedande program. Det ska inte vara krav på lärlingsprogrammet att få högskolebehörighet utan det ska vara fråga om att rikta in sig mot ett yrke efter examen. Det är verklig valfrihet att få välja en tydlig inriktning och utbildning som passar de mål man har. Det kursutformade gymnasium vi har beskrivs ibland som ett uppdukat valfrihetens smörgåsbord. Särskilt elever som har föräldrar med akademisk bakgrund plockar godbitarna på smörgåsbordet. Men det finns också en del elever som plockar de för stunden söta bitarna men som gör att de klarar sig dåligt . Låt oss se på det naturvetenskapliga programmet som ett exempel. Regeringen har precis fattat beslut om kursinnehållet för programmet. Det är endast grundkurserna i biologi, kemi och fysik som är obligatoriska. Den matematik som hör till den obligatoriska delen ger inte kvalifikationer för till exempel teknisk högskola. Vi har också sett att många elever när de plockar ihop de valbara kurserna väljer bort till exempel språk. Det sprids en myt på många gymnasieskolor att språk inte är så viktigt. Alla kan ju ändå engelska. har EU målet att alla elever i hela EU ska lära sig minst tre språk. Svenska elever kan faktiskt färre språk än deras föräldrar gjorde. Det är olyckligt. Många väljer också bort fördjupning i matematik, kemi etcetera därför att de tycker att de är jobbiga eller för att de vill skaffa sig höga medelbetyg. I stället kommer kurser som foto, festfixning och drinkblandning in på schemat. En femtedel av tiden tas upp av sådana kurser översatt motsvarande går de till hobbyverksamheter i stället för att läsa bildningsämnen. Detta är inte något som främjar valfriheten för eleverna i livet. Effekterna har vi sett på högskolan. Förkunskapskraven sänks, eller tid läggs i onödan på att läsa in kunskaper på komvux. I har man tagit konsekvenserna av detta. Där har man halverat mängden hobbykurser på gymnasiet. Det är viktigt att vi tydligt kan garantera innehållet i gymnasieskolans program. Vi ska se till att det är sammanhållna bra program där eleverna har klasskamrater de går i gymnasiet. Därefter ska gymnasiet avslutas med examen. En självklarhet är att det ska vara verklig valfrihet. Det handlar om att göra de viktiga valen, både i livet och under utbildningen. Låt mig återkoppla till historien. Vi liberaler har alltid värnat om skolan och bildningen, just därför att det ger valfrihet och verklig frihet för individen. Det möjliggör en klassresa för de individer som vill ha möjligheten att göra den. Vi vill inte se att fysik blir festfixning, moderna språk blir mode eller bildning blir hobbykurser. Vi ska verkligen värna en kunskapsinriktad skola. Det är oerhört viktigt. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 105 (): Jag vaknar ofta och tänker. Bara jag slapp vakna så skulle jag slippa ha så ont i magen. Så skrev en 17-årig yngling till mig . Att läsa det brevet var som att känna en kall hand läggas över hjärtat. Det kunde inte sägas tydligare. Ingen kan vara nöjd med den svenska gymnasieskolan. Och hör jag, innan debatten ens har börjat, mothugget: Men mycket är ju så bra. Ja, det stämmer. Det finns engagerade lärare, nyfikna elever och kompetent personal i gymnasiet. Det är ju tack vare dem som så mycket ändå fungerar. Men det hjälper ju inte när politiken gjort sitt yttersta för att motarbeta en mänsklig kunskapssyn och bra värderingar. Det är unga människor som far illa därför att deras begåvning inte blir tillgodosedd i skolan, därför att de inte blir sedda och bekräftade som de unika personer de är. är inte nöjda. Vi arbetar för ett samhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter, för en gymnasieskola där fokus sätts på kunskap, ansvar och trygghet. Det är dags att sätta fokus på tryggheten. Det måste sägas. En tydlig värdegrund, förankrad i goda värden, avgör om trygghet och arbetsro råder i skolan. Det krävs för att komma till rätta med den otrygghetens paria av mobbning, trakasserier och kränkande ord som spritt sig. Att arbeta med värdegrunden på ett medvetet sätt är så viktigt och grundläggande för samhället och för tryggheten i skolan att varje gymnasieskola i sin kvalitetsredovisning bör redogöra för hur arbetet går till. Det är en ambition fjärran från det fundamentala misslyckande som utmärker socialdemokratisk skolpolitik nu senast manifesterat i den kapsejsade skollagen. Elever får gå till skolan med ont i magen därför att den nuvarande regeringen inte klarar av att leverera den lag som det i princip var politisk enighet kring tills socialdemokratin började svaja. Det är tråkigt att unga människor ska behöva lida för det. Det är dags att sätta fokus på kunskap olika sorters kunskap. Gymnasieskolan har blivit alltmer, alltför, likriktad. Det har lett till att många elever slås ut och att andra inte lär sig det de ska. som det krävs att alla i gymnasieskolan når allmän högskolebehörighet upptäcker alltfler att den inte är tillräcklig för tillgång till högskolestudier. För att antas krävs oftast att sökanden har en särskild behörighet. Det är viktigt att skapa en gymnasieskola där eleverna kan göra kompletterande val för att uppnå den särskilda behörigheten som behövs. Det är mångfald och valfrihet som ska gälla i gymnasieskolan. Mer stöd behövs till eleverna för att de ska kunna tillgodogöra sig det utbud som erbjuds. Inte minst syokonsulenterna har en viktig uppgift när det gäller att vägleda eleverna. Glädjande i dagens betänkande är att utskottet till slut enats om att ställa sig bakom oppositionens förslag om en stärkt studie- och yrkesvägledning. Kunskapen om våra historiska rötter brister. Det är därför bra att regeringen hörsammat krav att historia ska vara kärnämne i gymnasiet. Precis som svenskämnet behövs för svenskkunskaperna krävs också ett religionsämne som både fokuserar kunskaper om olika religiösa traditioner, stimulerar elevernas arbete med en egen livssyn och ger verktyg att förstå samtiden och framtiden. Religionskunskapens roll som kärnämne behöver utvecklas. Ämnet borde också ha en starkare ställning som karaktärsämne. Det är beklagligt att den socialdemokratiska regeringen gör tvärtom. Utan att vilja ta en öppen och offentlig debatt undergrävs religionsämnet i gymnasiet. Det finns fler kunskaper som i dagens gymnasieskola kommer bort. Språk, entreprenörskap och kunskaper i privatekonomi finns bland de aspekter som behöver lyftas fram. förespråkar också ett nytt och särskilt lärlingsprogram i gymnasieskolan. Lärlingsutbildningen ska ge en gedigen yrkesutbildning där kärnämnen kombineras med att karaktärsämnen lärs på företag. Fullföljd lärlingsutbildning ska ge behörighet. Praktik ska varvas med teori, och de teoretiska delarna ska knytas till praktik. Dagens betygssystem bör kompletteras så att det får fler steg. Det gäller att se till att alla lär sig det de behöver. Nationella prov bör genomföras i samtliga kärn- och karaktärsämnen och utformas så att elevers alla kunskaper prövas. Det är dags att sätta fokus på ansvar, allas delade ansvar för skolan. Skolan finns till för eleverna. Skolan ska möta och stödja varje elev utifrån hans eller hennes förutsättningar och ge kunskaper på vägen mot vuxenlivet.