prot · GT09137 · 2006-06-08 00:00:00 — Det är ju just för att de här gemensamma verksamheterna har så stor betydelse för forskningen. Att separera detta mellan olika bidragsgivare är jag inte säker på vore möjligt med hänsyn till att kostnaden baseras på varje lärosätes bedömning av kostnadsnivån. 47 (): Jag håller med ministern om att det här naturligtvis är hemskt viktig forskning. Problemet är ju att när människor ger sina pengar till exempelvis Cancerfonden eller liknande så kanske de inte räknar med att ska gå till detta. Det är därför jag funderar över just storleken på overheadkostnaderna. Jag håller med ministern om att det är självklart att den som köper forskning det gör ju också bidragsgivare måste betala för det som skattebetalarna i övrigt betalar för vid universiteten. Men jag tänker alltså på just storleken och om man tänker titta över den eller göra någonting åt detta. 48 Utbildnings- och kulturminister (): Jag för min del tycker att det är väldigt bra om de administrativa kostnaderna overheadkostnaderna, som det brukar heta på fikonspråk kan pressas, om man kan säkerställa att de är så små som möjligt och om också utomstående finansiärer som är med och betalar deltar i en diskussion om vad som kan göras billigare och effektivare. Men kostnaderna räknas ut av lärosätena själva. Det är inte jag och inte regeringen som sitter och bestämmer att det ska vara här, här och på något annat, billigare ställe som inte har något bibliotek. Detta är ju den del av forskningsverksamheten som finns i form av gemensamma kostnader för till exempel bibliotek, telefonväxel, uppvärmning och sådant som är nödvändigt för att forskning ska kunna bedrivas. Jag tycker att vi behöver fler som engagerar sig i att spara pengar, tar bort onödiga kostnader och hittar enklare och billigare lösningar att göra saker och ting. Där tycker jag att de ideella organisationer som deltar är en bra kraft. Men det är i dialog med lärosätena som detta bör ske. Det är en väldigt liten del av detta som påverkas av staten. Det gäller generella skatteregler. 49 (): Jag har en fråga till statsrådet som gäller den statliga utnämningspolitiken. Det är min uppfattning att en av de saker och ett av de områden där det inte har hänt någonting är genomskinligheten, hur folk ser på vilka utnämningar som sker. Detta skapar en viss misstro. Däremot skulle det alldeles uppenbart bli förändringar vid ett regimskifte. Min fråga till statsrådet är: Vilka förändringar för att öka genomskinligheten och synligheten i de statliga utnämningarna avser regeringen att genomföra? 50 Statsrådet (): Först kan jag säga att när det gäller utnämningspolitiken har fått i uppdrag att titta på det här. Behandlingen pågår just , och kommittén kommer att vara färdig 2008 med den här frågan. Jag tycker inte att det finns någon anledning att föregripa i detaljer. Man bör ha en ordentlig analys av det här. Jag kan till säga att jag inte alls är övertygad om att det blir någon förändring vid ett eventuellt maktskifte. Jag tror att tillträdande statsministern kommer att gömma den så kallade alliansens utredning ganska snabbt i en byrålåda. Utnämningsmakten är nämligen en väldigt viktig del i regeringens arbete för att kunna styra sina myndigheter. Sedan tycker jag att man kan ha en bra, balanserad diskussion när det gäller underlag och så vidare och diskutera det, men hela den här frågan har politiserats alldeles enormt från alliansens sida av det skälet att man tror att man ska ta politiska poäng på det här. Jag möter inget som helst tryck ute i landet när det gäller utnämningspolitiken eller att det skulle finnas något folkligt stöd för en förändring i den frågan. Det är en liten, begränsad krets inom alliansen som driver den här frågan av politiskt spektakulärt slag. 51 (): En anledning till att det inte finns något tryck är kanske att alla har den uppfattningen att det är fullständigt meningslöst att utöva påtryckningar på det här området. Det tycker jag alltså är ett ganska klent försvar. Jag skulle vilja fråga statsrådet: det inte på det sättet att han någonstans under debatten har hört att det finns en tveksamhet inför att man inte har några offentliggjorda kravprofiler eller något sådant? Detta är ju vanligt vid alla andra tillsättningar, men tyvärr förekommer det ju inte inom statlig verksamhet. Allra sist måste jag säga att jag inte skulle ge mig in på några spekulationer om vad som kommer att hamna i några byrålådor eller något sådant vid ett regimskifte. Det är jag faktiskt inte kompetent till. Men jag noterade att statsrådet tror att just denna fråga kommer att läggas i byrålådan. Jag skulle aldrig våga göra en sådan förutsägelse. 52 Statsrådet (): är däremot helt övertygad om att det blir en förändring. Det är väl också ett ställningstagande, skulle jag vilja säga. Det är klart att det är en öppenhet och en diskussion. Som man frågar får man också svar. Men man ska veta att det är statens yttersta chefer generaldirektörer, landshövdingar och så vidare som det handlar om. Vi har fristående myndigheter i , vilket är ganska unikt jämfört med världen i övrigt. Detta gör också att för att kunna styra dem är utnämningspolitiken naturligtvis en väldigt viktig del i det här. När det gäller all annan övrig tjänstetillsättning har vi ett helt öppet system. Det brukar ibland hänvisas till , där man har gjort en förändring. Erfarenheterna därifrån är inte så där jättegoda. Det har blivit problem att få rätt sökande. Vem söker en topposition inom staten om man har en roll själv som gör att man skulle exponera sig om man söker ett annat jobb? Det är erfarenheter som man bland annat har fått i och som inte är så väldigt positiva. Man får inte förhasta sig när man diskuterar utnämningspolitiken, tycker jag. Det är väldigt viktigt att ha en balansering, att över tiden också fundera ordentligt på detta. Det tycker jag att gör. De har den uppgiften. Jag tycker att det finns all anledning att avvakta vad de kommer fram till innan man drar förhastade slutsatser av ändringsförslagen. 53 (): Min fråga är riktad till statsrådet . Regeringen gav 1991 tillstånd att utvidga verksamheten vid med en tredje rullbana. Regeringen föreskrev i det beslutet flera villkor, bland annat ett som gäller utsläppen av kväveoxid och koldioxid från flygverksamheten och marktransporterna. Marktransporterna står för ungefär hälften av utsläppen. För att med bibehållen ambitionsnivå för miljöpolitiken ge flyget möjlighet att utvecklas framöver behöver utsläppen från marktransporterna minska kraftigt. ansvarar för utsläppstaket men har inte full rådighet över de transporter som sker av passagerare, anställda och gods till flygplatsen. Med hänvisning till det önskar ändra villkoren. Men alternativen till att ändra eller ta bort villkoren skulle vara att vidta åtgärder inom områden som inte ingår i ansvarsområde. Min fråga till miljöministern är därför: Har regeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att minska utsläppen från marktransporterna? 54 Statsrådet (): Låt mig först säga att och är ett pågående miljöbalksärende. Det ligger hos miljödomstolen i . Jag kan inte föregripa vad de kommer att besluta. Men när det gäller utsläppen på från markbunden trafik tycker jag att det är mycket positivt att man på själv vidtar en lång rad åtgärder. Det har också visat sig att man kan göra väldigt mycket. Man har till exempel sett till att man har biogasbussar som transporterar passagerare. Man har sett till att miljötaxi har förtur till . Det finns en lång rad åtgärder som också kan vidta. Jag tycker att det har varit positivt att vi har haft utsläppstaket som har omfattat både transporter och själva anläggningen. Tog man bort transporterna skulle faktiskt också själva flyget försvinna. Det är naturligtvis väldigt viktigt för dem som påverkas av flygplatsen ur miljösynpunkt att det är en heltäckande bedömning. Men här får vi alltså invänta vad miljödomstolen kommer att säga. 55 (): Jag tackar för svaret och ser också med viss förhoppning på den utveckling som sker just med anledning av utsläppstaket. Jag tror att det är angeläget att det finns ett utsläppstak just för att sätta press på marktransporterna så att de också påverkas. 56 (): Jag har en fråga till statsrådet . Det är ju så att skolorna snart har sommarlov. För många elever är det en befrielse, inte minst för dem som har blivit mobbade. startade dåvarande skolministern på kristdemokratiskt förslag en riksomfattande kampanj som hette Tillsammans mot mobbning. Antalet mobbade blev lägre, men stiger siffrorna igen. Mobbningsfallen ökar och mobbningen blir allt grövre, till och med så grov att somliga elever inte orkar fortsätta leva. Min fråga blir: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att komma till rätta med det alltmer växande mobbningsproblemet i våra skolor? 57 Statsrådet (): har det gjorts ett antal utvärderingar av den svenska skolan, både nationella och internationella. I dessa utvärderingar har det kommit mycket positiva nyheter men också en del att oroa sig över. En av de positiva nyheterna i dessa undersökningar över är att de svenska eleverna och även lärarkåren trivs allt bättre i skolan. De känner sig allt tryggare. Vi har också sett en sjunkande tendens av antalet elever som uppger att de själva blir mobbade eller att de känner någon som blir mobbad. Likväl finns det elever, om än inte så många som tidigare, som både blir kränkta och mobbade i den svenska skolan. Detta är inte acceptabelt. Vi ska ha nolltolerans, oavsett om det är mobbning eller andra kränkningar i den svenska skolan. Det var mot den bakgrunden som regeringen föreslog och också fick stöd för en helt ny lag mot just kränkningar och diskriminering i den svenska skolan. Den började gälla , och jag ser fram emot att skolorna skärper sitt arbete mot kränkning och diskriminering. 58 (): Utvärderingarna har ökat, och det finns signaler som tyder på att elever trivs bättre. Men det finns oerhört många elever som mår väldigt dåligt. Mobbningsproblemet angår egentligen oss alla. Vare sig det sker i skolan, på arbetsplatsen eller inom hemmets väggar är mobbning fel. När folkhälsan gick ned startade man en nationell samling för folkhälsan, den så kallade Riksmarschen. När allergierna ökade kraftigt startades för bättre livsmiljö i våra bostäder, i våra skolor och på arbetsplatserna. Är det inte dags nu att starta en nationell samling mot mobbning, som vi kristdemokrater har föreslagit ? Tänk när man sitter vid köksborden hemma och varenda en slår näven i bordet och säger: får det vara slut på det här! 59 Statsrådet (): var det mycket riktigt så att min föregångare startade just en sådan kampanj. Det är en kampanj som fortfarande pågår i skolorna. Den handlar om hur vi ska behandla varandra, inte bara i skolan utan över huvud taget. Man ska visa varandra respekt och hänsyn även om man kan vara väldigt olika. Man kan respektera att man är olika men ändå lika mycket värda. Detta har gett goda resultat, men det räcker inte. Det är just mot den bakgrunden vi har en lagstiftning som är unik i . Den riktar sig just mot skolor för att skapa tryggare skolmiljöer och studiero i klassrummen. Om skolan inte tar detta på allvar riskerar man att bli skadeståndsskyldig mot föräldrar och elever. Detta är en lagstiftning som sex av sju partier i också ställt sig bakom. Enda undantaget är . Jag tror att det är viktigt att vi inte bara har kampanjer och projekt utan att vi också i lagstiftning väldigt tydligt signalerar till skolan att vi ska ha nolltolerans mot mobbning och kränkningar men också mot andra former av diskriminering. 60 (): Min fråga går till kulturministern. fattade vi här i beslut om det nya sändningstillståndet för public service. Då lyftes bland annat frågan om textning vid första sändningstillfället av svenska tv-program fram. Det innebär att svenskproducerade program räknas in i den här beskrivningen. Men uppmärksammade oss på att det borde ha stått svenskspråkiga förstasändningar i stället. Man kan fundera på om det har någon betydelse. Det har det. När exempelvis OS-sändningarna gick tidigare var det ju internationella sportevenemang, men man lade in svenskt tal. Det var alltså inte svenskproducerade sändningar, vilket innebar att det inte blev textat vid första sändningen. står för dörren. Förmodligen kommer precis samma problem att uppstå, att sändningarna kommer att bli otextade. Risken är stor eftersom programmen kanske produceras av ett annat bolag. Alla partier i är angelägna om att hörselskadade ska kunna ta del av svenskspråkiga förstasändningar. Då undrar jag om kulturministern anser att det finns någon möjlighet att kunna skriva in i det kommande public service-tillståndet att även program som produceras av andra ska räknas in när de är svenskspråkiga. 61 Utbildnings- och kulturminister (): tar upp en viktig fråga och en bra iakttagelse. Den nu gällande formuleringen tillkom i vid det förra beslutet. Det var en ändring av den formulering som regeringen hade föreslagit då, som var mer principiellt inriktad och inte så kvantitativ. Därmed blev den inte heller så beroende av att definitionen var så precis. valde själv att ta initiativet till en väldigt precis definition som av en olyckshändelse inte kom att inkludera och . Det gjorde att det vid till exempel inte fanns någon textad sändning över huvud taget. Det tror jag att vi alla är överens om är helt oacceptabelt. Så ska det inte få vara. Men om beordrar SVT att prioritera vissa saker, där är bortglömt, lyder SVT den instruktion man har fått. Detta måste vi nu ändra. Jag har gott hopp om att det kommer att bli bättre under i fotboll än det var under , även om jag inte tror att det kommer att bli tillräckligt. Jag hoppas för de hörselskadades skull att vi kan mötas här i kammaren igen också under nästa mandatperiod och följa upp detta, och att SVT då kommer att finnas kvar under den typ av styrning som vi nu diskuterar. (TALMANNEN: Jag medgav statsrådet lite förlängd tid här, för frågan var så invecklad.) 62 (): Det är ju bra om man kan få med specialskrivningar som gäller och , men jag oroar mig ändå. Vi vet att SVT kommer att producera färre program själva och köpa färdigproducerade program. Det finns en viss risk för att de köper program som är producerade i andra länder där man lägger på svenskt tal. Då är det inte svenskproducerat längre. Därför undrar jag om det finns möjlighet att på något sätt skriva in i avtalet att det ska gälla svenskspråkiga förstasändningar. ser vi att SVT vill göra undantag för och inte vill räkna in det i det som ska textas. Vi ska ju vara handikappanpassade , och då gäller det att allt är textat. 63 Utbildnings- och kulturminister (): Min inställning är att hörselskadade och andra som vill ha textning ska ha tillgång till i det närmaste hela det viktiga utbudet på SVT. För mig räcker det inte att man fyller upp statistiska mål genom att sända repriser av gamla program , utan det ska gälla de program som är viktiga för människor, de som når många tittare på bra sändningstider. Riksdagsbeslutet är bara någon vecka gammalt, men vi har redan hittat saker som skulle behöva bli bättre. Det här får vi ta till oss. Vi som står bakom politiken om public service kan fortsätta dialogen för att se hur vi ska utveckla styrningen. Jag tror att vi är överens om att vi gradvis ska närma oss siffran , men då blir genast frågan: av vad? Då hamnar vi i de definitionsproblem som också talmannen, docent , blev störd av komplexiteten i. Antingen måste vi hitta en väg förbi detta, eller också måste vi kunna hantera det med den detaljeringsgrad som behövs. Kanske är vägen framåt att ha ett mer principiellt krav på att det ska vara tillgängligt för alla, och det kan vi sätta tidsramar för. Låt oss fortsätta denna dialog under nästa mandatperiod om vi då fortfarande har en majoritet för att det ska få finnas en public service. 64 (): I går kom resultatet av och ungdomssajten Lunarstorms nätomröstning Ungt val. Det visade sig att fick av rösterna och blev det tredje största partiet. Det är en mycket allvarlig varningssignal, av två olika skäl: dels för att har etablerat sig i ett antal kommunala församlingar, och trots att man har försökt putsa på ytan är partiet fortfarande djupt främlingsfientligt, dels för att vi i andra länder har sett hur motsvarande partier har lyckats ta sig in på den nationella arenan genom att först etablera sig på det lokala planet och använda det som en språngbräda in i rikspolitiken. Jag skulle vilja fråga utbildnings- och kulturministern, som är ansvarig för de övergripande frågorna här , vad regeringen tänker göra för att motverka främlingsfientligheten och att vi får ett främlingsfientligt parti i . 65 Utbildnings- och kulturminister (): tar upp en oerhört viktig fråga, den kanske allra viktigaste fråga som vi har att hantera tillsammans här just . Jag använder gärna ordet tillsammans, för jag tolkar och andras engagemang som att det här är en fråga som vi är rätt samsynta om över partigränserna. Det som vi nu har fått från och Lunarstorm är en allvarlig påminnelse om vad som kan lura runt hörnet om olyckan är framme. tror jag att just det sätt man använde för att mäta sympatier kanske inte var helt vetenskapligt, men resultatet är ändå tillräckligt allvarligt för att vara oroväckande. Vi som är vuxna och jobbar i de etablerade partierna behöver bli bättre på att hantera det missnöje som det här är ett uttryck för. De upplever att vi är för långt borta från deras vardag, deras verklighet och deras sätt att prata. Mottagligheten för enkla lösningar ett recept på alla problem som ofta ligger till grund för denna typ av partier är något som vi, som ägnar oss åt partier med helhetsprogram, måste bli bättre på att lyfta fram. 66 (): Det är ju precis som ministern säger ett gemensamt ansvar för oss som är aktiva inom politiken att motverka främlingsfientliga krafter. måste vi försöka analysera varför främlingsfientligheten förmodligen vinner mark i . Det här är ju inte det enda tecknet på det, utan under de senaste valen har vunnit mer mark i olika fullmäktigeförsamlingar. Jag tror för min del att en förklaring är den misslyckade integrationspolitik som förs i , där vi ser allt större klyftor mellan infödda och invandrade svenskar. Vi ser alltfler som lever i utanförskap och tvingas leva på bidrag trots att de inte vill något hellre än att få ett jobb. Den misslyckade integrationen är inte invandrarnas fel, utan invandrarna är en stor tillgång i integrationsarbetet. Men jag menar att politiken måste läggas om. Vi måste ha en politik som gynnar jobb framför bidrag. Där återstår mycket att göra med den politik som finns . Min fråga till ministern är: När tänker Socialdemokraterna lägga om den misslyckade integrationspolitiken? 67 Utbildnings- och kulturminister (): Jag var orolig för att det skulle bli en vanlig högervänster-pajkastning av denna diskussion, som jag för egen del tycker är viktigare än så. Till att börja med måste vi fråga oss: Blir ett land där det finns mer utrymme för den typ av värderingar som representerar? Jag uppfattar inte bilden som entydig. All right, ökar kanske lite grann, om än inte så mycket som undersökningen ger vid handen, men ökar svenska folkets stöd för invandringspolitiken i stort, och respekten för avvikande från andra kulturer växer. På mitt område arbetar vi med en myndighet, Forum för levande historia, med att hålla minnet vid liv av vad som har hänt tidigare i och andra länder när intoleransen har fått breda ut sig. Jag delar uppfattningen att arbetsmarknaden är viktig. Därför är det naturligtvis bra att vi nu har den största sysselsättningsökningen i . Den är större än vad någon folkpartiregering i har deltagit i , om vi nu ska börja tala om höger och vänster. Segregationen i boendet och skolan, där jag inte ser något engagemang från , ser jag som en ytterligare bov i dramat. Skrotningspremien för äldre bilar 68 (): Jag vill rikta min fråga till miljöminister . Miljömålet luft blir mycket svårt att nå inom utsatt tid. Det framgår av årets rapport från . Så sent som hade man en mer positiv prognos när det gällde att kunna nå detta miljömål inom rimlig tid. Jag vet mycket väl att vissa luftföroreningar, ganska många av dem, kommer långväga ifrån, till och med från andra länder. Men det får inte hindra oss från att göra det vi kan på hemmaplan. Det sägs att hälften av alla luftutsläpp från bilar av kväve, kolväten och partiklar kommer från de av bilparken som inte har katalysator. Därför är min fråga: Varför har inte regeringen höjt skrotningspremien för dessa äldre bilar rejält i syfte att få bort dem från våra vägar? 69 Statsrådet (): Låt mig först säga att jag delar oro för vår luft. En anledning till att vi nu har svårt att nå miljömålen är också att vi nu har höjt ambitionerna. Vi har bland annat tagit med partiklar på ett annat sätt . Där har varit med och höjt ambitionerna, och det tycker jag är bra. När det gäller vad vi ska göra med de allra äldsta bilarna har många föreslagit skrotning. Den erfarenhet vi har av att höja skrotningsavgifter är att det ofta leder till att kostnaderna när man lämnar in bilen för skrotning blir väl så höga. Jag tycker dock att det är viktigt att se om vi bör försöka fasa ut de allra äldsta bilarna helt och hållet. Därför ser vi just nu över den frågan inför den skrotningsproposition som vi kommer att lägga fram . 70 (): Det var en positiv signal om att propositionen om producentansvar för bilar ska komma. Vi har väntat på den ett tag. Det var också positivt att höra från miljöministern att frågan om höjd skrotningspremie prövas. Miljöministern nämnde att utsläppen av partiklar och ozon från svenskt håll beräknas leda till en för tidig död för ca 2 000 personer. Sedan tillkommer lika många människor som kanske dör för tidigt på grund av de utländska utsläppen. Det är bra att diskutera dubbdäck och vedeldning såsom miljöministern har gjort i svar på frågor från journalister. Jag ser fram emot ett förslag om kraftigt höjd bilskrotningspremie inte bara lite grann för att den ska få effekt på de riktigt gamla och dåliga bilarna. 71 Statsrådet (): När det gäller skrotningsavgifterna tror jag att får vänta på en särlösning. Producentansvaret att bilproducenterna själva ska ta hand om bilarna betyder att skrotningen i vanlig mening försvinner. Vi är säkert eniga om vikten av frisk luft. Däremot är jag mer orolig för vart högeralliansen är på väg. När vi har debatterat denna fråga med har det visat sig att vill sänka skatterna för diesel och bensin, som är ett viktigt styrmedel för att förbättra luftkvaliteten. Vi ser ett enormt motstånd mot trängselskatterna, som är ett ypperligt styrmedel för att förbättra luftkvaliteten i . Jag hoppas att högeralliansen kommer att kunna enas om en tuff luftpolitik. Den behöver vi i . Jag försäkrar att vi kommer att fortsatt driva en aktiv politik för en bättre luft. Det kommer vi att göra både här hemma i och i EU. Ansvaret för den regionala utvecklingspolitiken 72 (): Min fråga riktar sig till kommunminister . Det finns en stor enighet om att EU:s sammanhållningspolitik och den regionala utvecklingspolitiken ska samordnas. Frågan är bara vem som ska ha ansvaret för det här. Är det tjänstemännen i den statliga administrationen regionalt och centralt, eller är det de folkvalda grupperna lokalt och regionalt? Svenska staten ska svara EU hur det här ska organiseras. Dragkampen är redan nu i gång mellan landshövdingarna ute i länen och de folkvalda politikerna. Jag har också noterat att det finns en viss oenighet inom regeringen i frågan. Ska de som har folkets förtroende i kommuner och landsting, regioner, få ansvaret för den regionala utvecklingspolitiken, eller ska det här styras av statliga tjänstemän? 73 Statsrådet (): Det är en komplicerad fråga. Det är viktigt från statens synpunkt hur den regionala utvecklingen går till i landet. Det har förts en diskussion under en . Det är bland annat den som ligger till grund för arbete att hitta hur den framtida strukturen ska se ut.