prot · GT0971 · 2006-02-10 00:00:00 — har ett socialdemokratiskt socialistiskt tänkande. Jag har ett mer liberalt. Hon säger att det alltid är marknaden som bestämmer villkoren. Det är inte så det fungerar. När man ger sig ut på ett torg för att köpa frukt eller liknande får man välja. Det är ju konsumenten som bestämmer. Vilken frukthandlare ska jag gå till? Den som ger mig den bästa kvaliteten till det bästa priset är den som man oftast väljer. Därför tycker jag att studenter ska kunna gå mellan olika banker och välja den som ger den bästa servicen, de bästa villkoren med den lägsta räntan och de lägsta avgifterna. Ett marknadssystem pressar ju inte upp priserna. Ett marknadssystem visar sig alltid pressa ned priserna. Finns det bara en Konsumaffär att gå till får man ju höga priser. Om det finns en Ica, en Vivo och en Netto i samma kvarter pressas ju priserna ned. Det är så det fungerar. Här har vi helt klart olika synsätt. Som liberal tror jag ju på marknadslösningar eftersom det är bra för kunderna, det är bra för konsumenterna och det är bra för studenterna. Jag måste ändå få svar på varför det är så omöjligt att ha ett system som det finska. Där ställer staten upp som garant för lånen, men man överlåter till studenterna att själva välja vem som har de bästa villkoren. Det tycker jag skulle vara ett bra och sunt system. Jag har inte fått några tydliga svar på varför det skulle vara så omöjligt att ha ett sådant system. 20 Statsrådet (): En del saker är marknaden väldigt bra på, men när det handlar om att låna upp pengar är staten en väldigt stor låntagare och kan låna upp medel för att finansiera studielån till en betydligt lägre kostnad än vad mindre, privata långivare kan göra. Det är inte oförmånliga villkor hos CSN . Det är mitt absolut främsta skäl. En förändring skulle väl göras med studenternas bästa för ögonen i förhoppning om att det skulle kunna bli mycket bättre? CSN:s system innebär att man får en genomsnittlig ränta där man också gör avdrag . Det innebär att det inte bara är de som har en viss inkomst, till exempel av kapital, som kan göra det avdraget i deklarationen. Det är intressant om Axel Darvik kan utveckla detta lite. Om man gör den förändring som Axel Darvik vill gör man väl ändå det för att det ska bli bättre för studenterna, inte bara av ideologiska skäl. På vilket sätt ökar tillgängligheten och inflytandet för den enskilde? På vilket sätt snabbas handläggningstiderna upp när man först väntar på ett beslut om man har rätt till studiemedel och därefter går runt till ett antal banker för att förhandla om sin ränta? Vilken förmånlig ränta får den som läser en relativt lång utbildning som kanske inte har de allra bästa lönevillkoren därefter? Vem är den svaga och den starka parten i Axel Darviks marknadssystem? Det är ingen liten bagatellfråga att diskutera om inte marknaden bara kan få sköta detta. Jag hävdar att det finns många orättvisor som ett sådant system skulle medföra. Jag vill också säga något om utlandsstuderande som Axel Darvik tog upp. Utbetalning av studiemedel sker ju i förskott under förutsättning att den som är studerande kan styrka att han eller hon är antagen till studier och att studierna påbörjas. Det är knappast rimligt att man betalar ut ett stöd om inte den typen av besked lämnas. Som utlandsstuderande befinner man sig i en mer utsatt position. Vi måste naturligtvis se till att bestämmelserna är utformade så att man inte hamnar i en oacceptabel situation. Men någon form av kontrollfunktion innan CSN betalar ut studiestöd till någon som säger sig vara studerande i ett annat land måste väl ändå finnas, Axel Darvik? 21 AXEL DARVIK (fp): Jag menar ändå att man kan få en bättre service genom att man just får chansen att själv välja den modell som passar. Man kan träffas och sitta ned tillsammans med den person som handlägger ens ärende på banken och tala igenom hur man vill lägga upp villkor och vilka risker som man är beredd att ta och så vidare. Med system finns det bara ett sätt att lösa detta, en enda variant. Mig veterligen är det inte särskilt många kunder hos bankerna som klagar på att det är väldigt svårt att komma fram ens på telefon eller att det är helt omöjligt att komma in och träffa någon om man nu vill förhandla om sina lån. Och om man är missnöjd väljer man naturligtvis någon annan. Men den möjligheten finns inte för studenterna , utan det finns bara en enda lösning som man kan välja. Man kan konstatera att CSN just nu har en betydligt högre ränta än bankerna. Men det är klart att man kan räkna på olika sätt. Men som det är nu får studenterna betala en högre ränta är mycket högre än de som är den lägsta ränta som banker erbjuder . Därför skulle jag gärna vilja veta varför det är så omöjligt att ha ett sådant här system. Jag kan inte se så många andra anledningar än att sätter socialistiska dogmer framför en konkurrens så att studenterna skulle få de absolut bästa villkoren. Och det är det som är vår målsättning. Med en statlig borgen kan vi faktiskt garantera detta. Det är ingenting annat. 22 Statsrådet (): Det är en snudd på obegriplig debatt som Axel Darvik för. Räntesatsen från CSN:s sida 2006 är . Den kan man naturligtvis jämföra med olika bankräntor. Man kan jämföra den med räntor på bolån eller billån. Det beror på vilket val man gör. Men det är definitivt ingen hög ränta. Och den räntan är också mycket jämnare än den ränta som man är beroende av när man lånar pengar i en bank. Axel Darvik måste också ha funderat på hur bankväsendet påverkas av en miljon låntagare som kommer in och som naturligtvis har helt olika villkor hur länge man studerar, hur sannolikt det är att man klarar av sina studier och som lånet ska återbetalas. Det svenska systemet inom studiestödsområdet handlar helt enkelt om att lånevillkor och återbetalningsvillkor ska vara lika för alla låntagare oavsett vilken utbildning som man läser till. Oavsett vilka sidoinkomster som man har ska man ha goda förutsättningar och veta förutsättningarna under hela sin utbildningstid, både när det gäller lånevillkor och återbetalningsvillkor. Och det är klart att det blir en betydligt mer osäker situation för den som går till en bank och förhandlar. Det finns säkert de studenter som har is i magen. Men jag tror knappast att det är den typen av otrygghet som våra studenter eftersöker. Återigen: Vi ska göra vårt allra yttersta för att CSN ska bli ännu bättre på att hantera de lån och bidrag som man förmedlar till studenter. Men handläggningstiderna, tillgängligheten och inflytandet förbättras knappast för den som efter ett besked om bifall till studielån ska gå runt mellan olika banker och vara sin egen förhandlare. Det är jag fullständigt övertygad om. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:72 och 77 till socialförsäkringsutskottet Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:80 Reformerad hyressättning 10 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:980 av ()till statsrådet hamn 2005/06:981 av ()till statsrådet som är beroende av speciallivsmedel 2005/06:982 av ()till statsrådet /06:983 av ()till jordbruksminister för slakterinäringen 2005/06:984 av ()till utrikesminister rättigheter i /06:985 av ()till utrikesminister som säte för 2005/06:986 av ()till jordbruksminister tillsyn vid djurtransporter 2005/06:987 av ()till justitieminister 2005/06:988 av ()till justitieminister för piloter och annan flygplansbesättning 2005/06:989 av ()till statsrådet patienter 2005/06:990 av ()till finansminister för miljöbilar 2005/06:991 av ()till statsrådet till fredsskapande åtgärder i /06:992 av ()till statsrådet hemliga yttrande i Vaxholmsmålet /06:993 av ()till statsrådet 2005/06:994 av ()till statsrådet som centrum för kvalificerade yrkesutbildningar /06:995 av ()till statsrådet om kostnadsansvaret för asylutredningar /06:996 av ()till statsrådet och finsk postservice på landsbygden /06:997 av ()till jordbruksminister av avfall till biogasanläggningar Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2005/06:922 av ()till samhällsbyggnadsminister om hemlöshet Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.