prot · GU0934 · 2006-12-06 00:00:00 — Vi ser också byggande av bostäder som något oerhört väsentligt, framför allt hyresbostäder. 100 kommuner lider av bostadsbrist. får vi sämre boendekvalitet . Då väljer regeringen att dra tillbaka investeringsstödet så att bostadsbyggandet tvingas avbrytas i många kommuner. Hälften av allmännyttans nyproduktion har stoppats. Vi gör tvärtom. Vi satsar på investeringsstöd så att 13 700 nya lägenheter kan byggas eller byggas om. Det motsvarar faktiskt 50 000 arbetstillfällen. Vi satsar dessutom 750 miljoner på att nå tillgänglighetsmålet i FN:s deklaration för personer med funktionshinder. Det är också ett sätt att skapa jobb. Vi hörde tidigare säga att de troligtvis kommer att få kritik för hur de har hanterat beredningen av budgeten. Kritiken har ni gjort er förtjänt av. Lagrådet har varit mycket kritiskt och har faktiskt sagt att en del av era förslag till och med strider mot regeringsformen, det vill säga grundlagen. Minoriteten i utskottet har försökt att bredda beredningsprocessen, men majoriteten har yrkat på avslag. Ni har värnat ideologin före demokratin, och grundlagen sätts ur spel för ideologiska överväganden. Regeringens budgetproposition kan man säga mycket om. Man kan inte säga att den ökar rättvisan. Man kan inte säga att den ökar jämställdheten. Man kan inte säga att den är bra för miljön. Men för några är den bra det lilla A-laget. Den är en julklapp till det tunna samhällsskikt som har det allra bäst, till priset av att samhällets resurser flyttas från generell välfärd till produktiva investeringar och till lyxkonsumtion och kapitalsparande. Det här skulle bli en lyssnande regering, men av vad jag har sett betvivlar jag det. Jag skulle vilja uppmana alla att gå ut och protestera. Protestera mot försämringarna. De är redan här. Utskottsmajoriteten och regeringen gör sitt vägval. Det är ovärdigt ett modernt välfärdssamhälle. A, B eller C vilket lag tillhör du? I detta anförande instämde och (båda v). 4 (): har i samarbete med Socialdemokraterna och Vänstern varit med och tagit ett betydande ansvar för den ekonomiska politiken . Det vi har lämnat över är sunda statsfinanser, stora överskott och obrutna utgiftstak. Vi har en ekonomi som växer snabbare än i något annat land i . En stabil och långsiktig ekonomisk politik ger också resultat. Vi har tagit ansvar för som 90-talets ökade inkomstskillnader kunde brytas, som nya jobb och nya företag skapas snabbare än . 2005 fick vi 45 000 nya företag. Det är ett nytt svenskt rekord. har nästan 100 000 nya jobb kommit till. Går det då att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade miljöproblem? Ja, det gör det. Under år i majoritet började den gröna omställningen skjuta fart ordentligt. minskade användningen av olja för uppvärmning . Försäljningen av miljöbilar har ökat med flera . Järnvägsinvesteringarna har ökat kraftigt, och under försöket med trängselavgifterna minskade antalet bilresor från och till med 100 000 resor . Stora investeringar genomförs just nu i biobränslen. Det är praktisk grön politik som ligger bakom förändringarna. har vi en mycket snabb utbyggnad av vindkraften som har påbörjats. Miljötekniksektorn hör till de snabbast växande branscherna i hela världen. Ekonomisk tillväxt och jobb står inte i motsats till en politik för hållbar utveckling, snarare är det tvärtom. Den kortsiktiga och ohållbara politik som dominerar i världen är ett direkt hot mot både välfärd och ekonomi. En grön omställning är nödvändig också för att klara den ekonomiska utvecklingen. Läget kunde inte ha varit bättre för en offensiv och framtidsinriktad politik när den borgerliga regeringen tog över. går bra men är i behov av fortsatt stora satsningar på nya jobb inom framtidens branscher för att stärka näringslivets konkurrenskraft på . Vi är också i behov av en modern och kunskapsinriktad näringslivspolitik kombinerad med en ännu tuffare klimatpolitik för att möta de förändringar som vi nu börjar se. Vi är också i behov av fortsatta satsningar på dem som har det sämst ställt. Jobben skulle vara den nya regeringens stora uppgift. Jobb, jobb, jobb, sade under valrörelsen. Kommer ni ihåg det? Många trodde på honom. Men redan nu skiljer sig retoriken från före valet radikalt från vad man sedan gör när man väl har makten. Jag ska ge några exempel. Är det för att ni vill ha flera jobb som ni avskaffar stödet till nya bostäder? Det är ett beslut som leder till en total knäck av byggmarknaden utanför storstäderna. Jag har själv suttit i ledningen för ett kommunalt bostadsföretag och sett hur era beslut leder till ökade kostnader som omöjliggjort de investeringar vi har tänkt oss och som har behövts. Tusentals, kanske tiotusentals, planerade nya bostäder har redan stoppats. Är det regeringens jobbpolitik? Företagare runtom i säger att de stoppar planerna på nyanställningar eftersom regeringens löften om sänkta arbetsgivaravgifter i stället blev kostsamma höjningar. För ett litet företag kan er höjning av arbetsgivaravgiften på slå hårt. Många nya och växande företag har ofta svårt just med likviditeten. Förstår ni inte det? Det är grundläggande kunskap om företag. Är det de skattehöjningar som ni nu genomför som är regeringens nya jobbpolitik? I er första budget minskar ni satsningarna på fortbildning. Ni minskar också anslaget till forskning och utveckling i småföretag. 100 miljoner ska tas från Forska och väx-programmet, ett program som är ett resultat av näringslivssatsning, en satsning som har varit enormt lyckosam och där kunskapsintensiva företag står på kö för att få ta del av resurserna. Ni lägger dessutom den planerade lärlingsutbildningen, som tillsammans med borgarna efter många års kamp drivit igenom, på is, i en osäker framtid. Är det regeringens jobbpolitik? Jag trodde att ni ville ha lärlingsutbildning. Vi har gjort till ett ledande land när det gäller omställning från fossila bränslen till långsiktigt hållbara. Men den nya regeringen tycks vara helt ointresserad av en modern klimatpolitik. Det syntes särskilt tydligt när bensinpriserna plötsligt föll. I stället för att visa att den förda politiken är en långsiktig satsning väljer ni att göra ingenting. Vad ger det för signaler till alla dem som planerar investeringar i fråga om både biobränslen och miljöbilar? Nedskärningarna i de svenska trygghetssystemen från den nya regeringen skapar en påtaglig förändring i . Fackföreningarna känner sig tvungna att ställa betydligt högre krav på löneökningar. Deras medlemmar har fått kraftigt ökade kostnader och avgifter som ska kompenseras, och den ökade otrygghet som vi nu ser omkring oss leder också till höjda lönekrav. Det leder i sin tur till sämre konkurrenskraft och färre jobb . Flera rädda och otrygga människor leder inte till nya jobb. Efter valet visade det sig också att ni måste kolla med byråkraterna i EU om ni ska få genomföra era vallöften om sänkningar av arbetsgivaravgifter till några branscher inom tjänstesektorn. Statsministern var tydligen tvungen att till och med åka ned till för att försöka få till stånd ett genomförande av det ni redan lovat. Men inte ens det verkar ha räckt. Kände ni inte till att EU hade tagit över en hel del av makten över den ekonomiska politiken? Hade det inte varit mer praktiskt att ta reda på om EU skulle tillåta era skattesänkningar innan valet i stället för efter? Är det inte så att väldigt mycket av ekonomiska politik ser ut att vara lite hemmasnickrade ritningar och skrivbordskonstruktioner i stället för att tåla en konfrontation med verkligheten ni som var så ovanligt väl förberedda? har vi sett en regering där det skilt så mycket mellan vad man före valet sagt sig vilja göra och vad man i verkligheten gör när man väl fått makten. Ni påstår att ni vill förbättra villkoren för småföretagen, men i verkligheten höjer ni arbetsgivaravgifterna för alla småföretag. De löften om skattesänkningar som ni har gett lämnas till en mycket osäker framtid. Ni påstår att ni vill ge de vanliga människorna och arbetarna skattesänkningar. I verkligheten ökar inkomstskillnaderna kraftigt. Två tredjedelar av skattesänkningarna går till den tredjedel av befolkningen som har de allra högsta inkomsterna. Ni påstår att är det nya och vill minska utanförskapet för de arbetslösa och sjuka. I verkligheten är det bara inkomsterna för de mest utsatta som ni minskar. kommer köerna till kommunernas socialbidrag att öka. Flera kommer också att tvingas att gå från hus och hem. Ni påstår att det är nya jobb som är er stora uppgift. Men i verkligheten leder skrivbordspolitik antagligen till att högkonjunkturen bryts mycket snabbare än den skulle ha gjort och att tusentals jobb försvinner eller aldrig blir av. I verkligheten är det inte jobben ni har prioriterat. Det är helt andra frågor, som att få en rejäl skattesänkning för fastighetsägarna, dem som redan har det bra ställt, inte fastighetsägarna med låga inkomster och små förmögenheter, och sänkningar som inte genererar ett enda nytt arbetstillfälle. Vad fick de en och halv miljon människor i utanförskap som och de borgerliga talade om före valet? Ja, de fick rejäla försämringar av sin levnadsstandard. 550 000 personer i med sjuk- och aktivitetsersättning får lägre pension. 200 000 sjukskrivna får lägre ersättning på grund av förändrad beräkning av ersättningen. 100 000 arbetslösa får lägre a-kassa. 90 000 personer med aktivitetsstöd får lägre ersättning. En miljon människor var det här. En stor del av svenska folket har en lite tråkigare jul än vi andra att möta. Det kan kanske leda till att några flera skaffar sig ett nytt jobb. Jag ska inte utesluta att det kan vara så i några fall, men priset är högt för alla de andra som redan gör allt de kan men inte har någon möjlighet att arbeta eller få ett jobb. Baksidan är också den ökade otryggheten, som leder till färre jobb med ökade lönekrav och försämrad konkurrenskraft. Fördelningspolitik, herr talman, kan genomföras på många olika sätt. Borgarna påstod i valrörelsen att de skulle ge skattesänkningar för låginkomsttagarna. Vi har bett att kolla både regeringens politik i verkligheten och vår egen. Det visar sig att av regeringens skattesänkningar tillfaller de av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Knappt en tredjedel får alltså två tredjedelar av skattesänkningen. Vår skattesänkning är mindre än regeringens. Vi sänker inkomstskatten i föreslag med omkring 10 miljarder. För oss gäller dock den motsatta fördelningspolitiken. av vår skattesänkning går till de som har de lägsta inkomsterna. De mesta pengarna går alltså till dem som har det sämst ställt. Vi föreslår bland annat ett höjt grundavdrag som är riktat särskilt till låginkomsttagare. Vi satsar särskilt på studenterna som haft en svag ekonomisk utveckling , de fattigaste pensionärerna och barnfamiljerna. Vår politik leder till att inkomstskillnaden mellan kvinnor och män minskar. Regeringens politik leder till ökade klyftor både mellan rika och fattiga och mellan kvinnor och män. Det går att genomföra skattesänkningar som inte bara går till de ekonomiskt bäst ställda. Det går att minska klyftorna i . Det handlar om politisk vilja. Tyvärr vill den nya uppenbarligen i stället öka klyftorna. 5 (): tar ställning till det viktigaste betänkandet under denna höst. Det är finansutskottets betänkande om budgeten och riktlinjerna för den ekonomiska politiken, en ekonomisk politik som alliansen gick till val på och som den vann valet på. I allt väsentligt finns också alliansens politik och valmanifest med i detta betänkande och den budgetproposition som ligger till grund för detta. Valmanifestets rubrik var Fler i arbete mer att dela på, en rubrik som väl kan sammanfatta innehållet i det beslut som vi ska fatta här . I valrörelsen målade Socialdemokraterna, och inte minst personligen, den ekonomiska situationen i mycket ljusa färger. Allt var bra. Han fortsatte med det här . Det är intressant att notera att allt som sker och som är positivt i tydligen är den gångna regeringens förtjänst. Internationella konjunkturer spelar tydligen ingen roll. Jag noterar också att talade bara om antalet öppet arbetslösa. Alla andra som finns dolda i kolumner existerar inte i hans värld. Javisst, det går bra för . Just nu ökar antalet nya jobb, främst för att är på toppen av en högkonjunktur. Men bara att rörelseriktningen är rätt innebär inte att den rådande situationen är bra. Dessutom borde vår diskussion här handla om vilka ambitioner vi ska ha som land. Ska vi vara ett mediokert land i mitten av välståndsliga? Eller ska vi vara på toppen som ? som mäter arbetslösheten på ett likartat sätt i olika länder placerar i den sämre halvan. Ungefär 15 länder har lägre arbetslöshet än och 9 har högre. Är detta vår ambitionsnivå? Omräknat till helårstal lever över en miljon människor i yrkesaktiv ålder på olika former av sociala ersättningar på toppen av en högkonjunktur. Är det rimligt? Ska tio ungdomar förtidspensioneras i vårt ? Är det rimligt att vi har så många förtidspensionerade som ? Har vi blivit så mycket sjukare ? Räknar vi in de öppet arbetslösa, de i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och de som studerar men som egentligen vill jobba, vilka räknas in i arbetslösheten internationellt sett, är av vår arbetskraft utan jobb. Till detta kommer alla deltidsarbetslösa, de som är förtidspensionerade och långtidssjukskrivna av arbetsmarknadsskäl. Och till den här problembilden hör också det faktum att Socialdemokraterna under den förra mandatperioden lyckades öka både antalet öppet arbetslösa och antalet människor i arbetsmarknadspolitiska åtgärder fastän vi hade en ganska god konjunktur. Andelen sysselsatta sjönk också under förra mandatperioden. Syftet med och den nuvarande regeringens politik är att minska utanförskapet och höja andelen sysselsatta. Prognoserna visar också att den totala arbetslösheten kommer att sjunka kraftigt . Vi kommer, om prognoserna slår in, att nå målet om en sysselsättningsgrad på . Det är de sammanlagda åtgärderna som ska åstadkomma detta. Det är helheten och kombinationen av åtgärder som är det viktiga. Det visar ekonomisk forskning, och det visar också erfarenheterna från andra länder. Det handlar om lägre skatt på arbete med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Vår arbetsförmedlingspolitik ska fokusera på tidig förmedling och matchning av arbete. Det ska vara enklare och billigare att nyanställa för företag. Det handlar om sänkta skatter på tjänstejobb och bättre klimat för småföretag genom exempelvis borttagandet av medfinansieringen av sjukförsäkringen. Men det handlar också om stramare bidragssystem. Och allt detta ska finansieras på ett ansvarsfullt sätt. På vänsterkanten försöker man nu skapa intryck av att löntagarna skulle förlora på regeringens politik. Sanningen är den motsatta, och det kommer alla löntagare att upptäcka när de börjar få ut sin lön. Normala löntagare får bortåt en tusenlapp mer efter skatt. Tar man hänsyn till avgiftshöjningar och försämrade avdrag, som vi genomför, innebär den politik som vi fattar beslut om att det blir någonstans mer i plånboken . De här beloppen får städare, förskollärare, metallarbetare och sjuksköterskor normala löntagargrupper. För en familj med en förskollärare och en metallarbetare, med ett normalt boende, handlar det kanske om nästan en tusenlapp eller mer netto. Det är klart att när LO- och TCO-medlemmar och socialdemokratiska sympatisörer upptäcker detta och dessutom får reallöneökningar genom en balanserad och sund avtalsrörelse faller mycket av den skräckpropaganda som vi får höra här . Men, herr talman, kanske viktigare än exakt hur många kronor det blir över i plånboken är om sunda beteenden och goda värden främjas med den ekonomiska politiken. Det är någonting som är viktigt, tycker vi kristdemokrater. Och med flera sysselsatta kan ju flera människor försörja sig själva och därmed få mer makt över sitt liv. Arbete ska löna sig bättre än . Fusk, svartarbete men också felaktigt nyttjande av våra sociala trygghetssystem ska motverkas. Resurser måste skapas för att klara vård och omsorg, och då vet vi att det viktigaste är ett växande skatteunderlag via flera jobb och ett större antal arbetade timmar. Men det handlar också om ansvar för kommande generationer. Det handlar om goda statsfinanser och flera arbetade timmar, så att vi får mer kraft och mer muskler för att möta det faktum att det blir alltfler äldre som också är beroende av vår omsorg i form av offentliga insatser. Vi vet också att flera människor som kan försörja sig på eget arbete är den i särklass viktigaste fördelningspolitiska frågan. Vad är då alternativet till regeringens politik? Ja, läser man Socialdemokraternas motion och hör talet om den regeringserfarenhet som de påstår sig ha och som de de facto också har haft och hör talet om all den kompetens som finns blir man lite bekymrad över att man ser en motion som inte innebär ett fullgott budgetalternativ som skulle kunna vara ett underlag som får bifall här i kammaren . Det är ett ofullkomligt beslutsunderlag. Det är självklart också ofullkomligt i sitt sakpolitiska innehåll. Det mest kännetecknande är väl att ni säger nej till allt som behöver göras för att bryta utanförskap och arbetslöshet. genomför, i jämförelse , en riktig vänstersväng. Det är högre skatter, större offentlig sektor, mindre makt åt enskilda människor och mer makt åt politiker. överger också helt och hållet det ramverk som vi har kommit överens om för att ha sunda statsfinanser. saknar också offensiva åtgärder för jobbskapande. Inget av oppositionspartierna erbjuder lösningar på grundproblemet, nämligen det stora utanförskapet och att så många människor står utanför arbetsmarknaden. Vad är det samlade alternativet? Om oppositionen skulle få majoritet, vad är det samlade alternativet? Det spretar riktigt ordenligt, och det finns alltså ingen trovärdig opposition. Kritik har riktats mot beredningsprocessen. Det har varit kritik mot det höga tempot och att inte alla remissinstanser har fått uttrycka sig på det sätt som oppositionen har önskat. Ja, det har varit ett högt tempo, och det är självklart inte helt bra. Men det beror också på faktiska omständigheter. Vi har haft val med regeringsskifte, och budgetlagen och budgetprocessen är inte anpassade efter detta. Och när vi diskuterade fram den nya budgetlagen vägrade också Socialdemokraterna att diskutera alternativet att ha val , vilket skulle lösa de här problemen. Men vi har också haft en opposition i form av en allians som var väl förberedd. Och ett intensivt arbete i har gjort det möjligt att få fram ett budgetalternativ . Det är också rimligt att valutslaget får genomslag direkt efter ett val. Många beslut måste fattas för att de ska kunna träda i kraft . Det gäller skatteförändringar men också finansieringen av desamma. Vi har haft ett tajt tidsschema i . Och eftersom regeringen inte hann med lagrådsremissbehandling av alla sina förslag gjorde vi i finansutskottet detta. Det här påpekas också i budgetpropositionen. Och redan innan finansutskottet tillträdde här i hade kansliet gjort upp ett tidsschema med lagrådsremisser inplanerade. Trots detta gick Socialdemokraterna, genom , ut i medierna och försökte framställa det som att det var deras förtjänst att finansutskottet har lagrådsremissbehandlat lagförslagen. Jag nämner detta för att visa ett exempel på hur man till varje pris försöker måla en bild av en slarvig budgetprocess. I själva verket kan vi se hur en väl förberedd opposition, trots nuvarande budgetprocess, har lyckats, med hjälp av uppoffrande tjänstemän i regeringskansli och finansutskott, få genomslag för en stor del av sitt valprogram redan i den första budgeten. Jag vill också betona att de synpunkter som Lagrådet har kommit med och som också har framfört i sina remissvar har beaktats i lagtexterna och i utskottsbetänkandet. Jag vill avslutningsvis rikta ett tack till alla de duktiga tjänstemännen i och inte minst i finansutskottets kansli för deras uppoffrande insatser. Med hög kompetens och gott humör har ni granskat remissvar, formulerat lagtexter och skrivit betänkandetexterna. Jag yrkar därför med nöje bifall till förslaget i sin helhet i betänkande FiU1 och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (). 6 () replik: Jag får väl börja med att yrka bifall till reservation nr 3 jag tänker att det vore betydligt bättre för om vi skulle genomföra det förslaget. Ni, och du, , i talarstolen, påstår även att det gäller att minska utanförskapet och få till de nya jobben. Men då tycker jag att ni måste svara på varför ni avskaffar stödet till nya bostäder. Det stoppar ju mycket av byggbranschen i hela utanför storstäderna. Det är massor av människor som kommer att bli arbetslösa på grund av det. Det är en massa byggjobbare som inte kommer att få jobb, och ni missar en möjlighet att få fart på . Och det behövs nya bostäder runtom i . Ni har också drivit igenom en höjning av arbetsgivaravgifterna för samtliga småföretagare i . På vilket sätt ger det nya jobb? Är inte det ett svek mot småföretagarna runtom i ? Många av dem har faktiskt trott på era löften om att ni vill göra någonting för dem och för att förbättra företagsklimatet. Hur skapar det nya jobb? Hur ska ni se till att företagen runtom i får möjlighet att nyanställa i stället för att stoppa de planer på nyanställningar som de har haft? 7 () replik: Jag noterar att verkar vara nöjd med det som har varit, och verkar vilja vara kvar i den tid som var. Det är möjligt att i opposition ändrar sin bild över vad som faktiskt görs. Vi vill naturligtvis under statsfinansiellt ansvarsfulla former lägga fram ett budgetförslag som håller ihop. Där ingår att försöka minska på en del subventioner som är tidsbegränsade och skapar oklara spelregler. Vi tror mera på att sänka skatterna i bostadssektorn och ha långsiktiga spelregler. Det kan i vissa fall innebära att man måste förändra sina planer. Vi tror att vi får ett stabilare och större bostadsbyggande med lägre skatter och långsiktiga spelregler, bättre konkurrens på bostadsmarknaden etcetera. Det är den politiken som den här regeringen vill föra. När det gäller arbetsgivaravgifterna sänker vi skatterna och kostnaderna för många företag. Vi gör också en del förändringar. Vi slopar till exempel medfinansieringen i sjukförsäkringen. Det finansieras med en marginell arbetsgivaravgiftshöjning. Ni införde en åtgärd som innebar en viss sänkning av arbetsgivaravgifter för vissa lönekostnadssummor. Enligt utvärderingar visar det sig inte ha fått den effekt som man hade hoppats på. Då väljer vi i stället att satsa de pengarna på skattesänkningar i tjänstesektorn som vi vet ger flera jobb. Vår strategi är en politik som riktar in sig på att skapa jobb, inte på att vara kvar i gamla sanningar som enligt utvärderingar visar sig inte fungera. 8 () replik: Ett litet problem i sammanhanget är att de sänkningar ni pratar om inte finns med i budgeten. Det är bara höjningarna som ni har med där. Det är bara höjningar av arbetsgivaravgifterna som finns med. Det finns inte några stora sänkningar i tjänstesektorn som ni har pratat om före valet. Ni har inte kunnat genomföra det. Det måste rimligtvis vara ett bekymmer för alla de arbetsgivare och företag runtom i som faktiskt har litat på att ni skulle sänka skatten. får de en rejäl höjning av arbetsgivaravgifterna i stället. Många har redan sagt att det leder till att de stoppar sina planerade nya jobb. Det här är inte en politik för nya jobb. Det är struntprat att ni har en politik för lägre skatter inom bostadssektorn runtom i . På de allra flesta orter blir det inga lägre skatter, utan snarare höjningar i bostadssektorn också. Det är bara i storstäderna och de mest attraktiva områdena som ni sänker skatten i bostadssektorn och på fastigheter. Det är inte i i övrigt. Där får man höjningar. Det kommer inte att bli något byggande runtom i på det sättet. Man behöver faktiskt en politik för övriga också. Det går inte att ha en politik bara för dem som har det allra bäst och för de mest attraktiva lägena.