prot · GT0958 · 2006-01-19 00:00:00 — Och visst finns det alltid en risk att en regering, kanske i större utsträckning efter långt regeringsinnehav, det vet jag inte, missbrukar den makt som har lagts i dess händer. Det är därför som det är så oerhört viktigt att till exempel KU:s granskning finns och att det finns ett regelverk som är allmänt accepterat. Och även om vi kanske inte är överens om exakt vilket regelverk som ska gälla är vi i alla fall överens om att vi ska följa det regelverk som finns. Därför är det också viktigt att det förs en debatt. Jag är definitivt inte motståndare till att utnämningsmakten debatteras. Därför är det också viktigt att vi löpande ser över formerna för utnämningsmakten, vilket vi nu kommer att göra i . Så långt har jag inga som helst svårigheter med detta. När det gäller detta kan man givetvis inte slå sig till ro och säga att detta fungerar automatiskt. Det här kräver granskning. Visst är det så. 125 () replik: Det var jättebra att gjorde den deklarationen. Det talas ju om misstankar i reservationen. Och det finns samband som ser ut som en tanke, och då skulle man möjligtvis kunna få tänka den tanken, . 126 () replik: Det finns samband som ser ut som en tanke. Men att de ser ut som en tanke betyder inte alltid att de är en tanke. 127 (): Jag begärde ordet eftersom replikskiftena är så vist ordnade att när i sin avslutande replik ställer frågor och så vidare har vi inte möjlighet att kommentera det på annat sätt än att begära ordet på nytt. Visst var det en spännande interiör som vi fick från värld, både det som handlade om när han kör bil med sin fru och talar om hur det går till och det som handlade om hur styrningen i regeringen och i ser ut. Den sista delen handlade självklart om att myndigheter har ett uppdrag att genomföra det som och regeringen har beslutat. Det är en sak. Men det andra, som var det intressanta, var ganska självklart och uppenbart jag ska med spänning läsa protokollet i den delen nämligen när konstaterar att man inte kan ha en myndighetschef, eller rättare sagt kanske han konstaterar att man bör ha en myndighetschef, som delar uppfattningen om politikens innehåll. Det innebär att det blir en diskvalificerande faktor att man inte gör det. Då kan det måhända vara skäl till att av dem som har en politisk bakgrund faktiskt har det inom socialdemokratin. De andra kanske inte delar uppfattningen om politikens innehåll och därmed diskvalificeras. Men frågan är då om det är det som är den sakliga grunden, och om det är det som menas i fråga om regeringsformens krav på att förtjänst och skicklighet ska vara i fokus. Det bidrar dessutom till ett bekymmer. Därför att om man har den synen och har det som krav blir det naturligtvis ett bekymmer eftersom vår konstitution förutsätter möjligheten att byta regeringsmakt. 128 () replik: När det gäller styrning av självständiga myndigheter så finns det väl ändå en konflikt i det som uttrycker. Myndigheterna är självständiga. Självständighet är närmast ett absolut uttryck. Men sedan ska de också styras. Finns det inte något resonemang som ändå skulle kunna leda till att man kommer till rätta med detta missförstånd när det gäller självständighet i fråga om de svenska myndigheterna, så att vi tillsammans skulle kunna komma till rätta med detta? var ju på väg här och sade att självständigheten sker ju i den direkta myndighetsutövningen, alltså tillämpningen av lag mot enskild. När det sedan gäller arbetsmarknadspolitiken i stort, för att hålla mig till det området, är det det som har beslutat och som regeringen sedan fattar beslut om som faktiskt gäller. Jag vidhåller nog tanken på att en myndighetschef som ogillar den politik som han är satt att genomföra ändå har svårigheter att vara där. Men var inte det huvudproblemet. Utan huvudproblemet var att på alliansens vägnar ogillar den nuvarande Amschefen och anser att han inte passar in i det koncept som alliansen ska ha. Och det kunde vara intressant att höra synpunkter på det. Man kan titta på vad , som är representant i alliansens arbetsgrupp, säger. Han säger att det blir väldigt märkligt att ta ifrån regeringen det uppdraget, alltså utnämningsmakten. Detsamma säger , representant, med motiveringen att det ju är regeringen som ansvarar för myndigheterna. Det är som att läsa socialdemokratiskt principresonemang kring de här myndigheterna. Vad är det som egentligen ska ändras? 129 () replik: Jag hoppas att det har framgått av den hittillsvarande debatten att det inte funnits någon mening jag tror inte ens kan läsa in en sådan i den reservation som finns som säger att vi ska avlöva regeringen utnämningsmakten. Det är inte den frågan detta handlar om. Det handlar om möjligheten att granska utnämningsmakten. Det är uppdrag att granska. När vi inte ser att vi har den möjligheten, fru talman, vilket har framgått av flera inlägg, är det naturligt att vi försöker hitta sådana möjligheter. Men har en annan syn på detta, och det beklagar jag. En myndighetschef som ogillar politiken är naturligtvis inte bra, men det blir ett bekymmer. Om och regering anställer myndighetschefer som bara gillar socialdemokratisk politik och det blir ett bekymmer om det kommer en annan politisk linje, då blir det ett konstitutionellt problem som det blir spännande att diskutera också i Grundlagsutredningssammanhang. Det handlar verkligen om huruvida vi ska kunna ha en utnämningsmakt som fungerar på det sätt som vi hitintills har sett den fungera. Det är väl en fråga som vi i så fall får anledning att återkomma till. 130 () replik: Det skulle bli intressant jag hoppas att det håller sig till det virtuella planet att se vilka myndighetschefer som skulle utse om kriteriet skulle vara att de i varje fall inte ska gilla den politik som förs. Det blir ganska egenartat . När det gäller att inte avlöva utnämningsmakten tänker sig den här gruppen att det ska finnas ett oberoende organ som ska få inflytande över anställningsförfarandet. Det är väl tidningen som har skrivit fel, för det måste vara utnämningsmakten. Det skulle kunna vara . Denna oberoende myndighet ska alltså dras in i utnämningsmakten. Det är en tanke. skulle också med regeringens medgivande hör: med regeringens medgivande kunna få möjlighet att få ordna utskottsförhör med sökande. Det är tänkbart att tvinga regeringen att redovisa sina argument och höra utskottets synpunkter innan regeringen fattar sitt beslut, säger . Det verkar inte som om konstitutionen är någon ledstjärna i det här tänket. Det är någonting annat som är ledstjärnan i hur man egentligen tänker. Det här är väl goda exempel på att regeringen ska avlövas avlönas kanske också utnämningsmakten; i varje fall ska den väsentligt inskränkas. har ett resonemang om de socialdemokratiska utnämningarna, förhållandet till politiken och hur det fungerar. Jag kommer ofta i den här typen av debatter att tänka att ni egentligen för debatten utifrån ett teoretiskt resonemang. Det är bara socialdemokratiska regeringar som kan ha problem på den här punkten. Det förefaller dessutom som om socialdemokratiska regeringar var eviga. Ni för den konstitutionella debatten som om ni aldrig skulle komma i regeringsställning. 131 () replik: Jo, det hoppas vi, och det jobbar vi för. Jag lovar att vi ska göra vårt bästa för att kunna byta regering. Kanske är också är beredd, eftersom han är nyfiken på hur det ska kunna gå till, att medverka till ett regeringsskifte eftersom den nuvarande regeringen uppenbarligen har ett ointresse för detta. Kanske vi kunde få möjlighet att visa hur man skulle kunna öppna utnämningsmakten, med den nuvarande regeringsformen alltjämt på plats. Det är en möjlighet för varje regering. Den hittillsvarande har visat sig inte intresserad. Men jag lovar, fru talman, att vi ska göra vårt bästa. Det är bra om , som nyfiket undrar hur detta ska kunna gå till, också hjälper till att åstadkomma ett sådant skifte. 132 (): Jag tror inte att det är särskilt lätt, , att få fram något skriftligt underlag. Det är omvittnat så att det inte finns några formella papper och arbetsanteckningar när det gäller anställning av de högre myndighetscheferna. Det är därför som jag hos har begärt att, om möjligt, få fram underlaget. Annars är det väl som befarar, att man har börjat tugga papperen. Jag vill också säga att det vore intressant vad gäller utnämningar att se på kommuner och landsting, där man tack och lov skiftar majoriteter rätt frekvent, inte minst här i . Det går bra att ha kvar förvaltningschefer trots att de kanske inte till fullo delar den nya majoritetens värderingar. Det är sunt att man byter majoritet då och då. Det ger också förvaltningscheferna en friare ställning i förhållande till den beslutande makten. Slutligen, fru talman, vill jag säga ett par ord om jämställdheten. Visst är det bra att jämställdheten bland myndighetschefer och utlandschefer ökar. Där har KU varit väldigt pådrivande. Vi har alltid tagit upp den frågan. Men det handlar inte bara om höga tjänster. Det handlar också om löner. Hur ser det ut mellan män och kvinnor där? Vi vet att kvinnorna fortfarande tyvärr tjänar sämre än män på många poster. 133 (): Jag vill bara säga till och till kamraterna i alliansen att jag ska göra mitt bästa för att det ska finnas en s-regering även efter valet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 7 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Föredrogs betänkande 2005/06:KU13 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse (redog. 2005/06:JO1). 134 (): Det förra var ett nästan enigt KU-betänkande, men det hindrade oss inte från att debattera . kommer vi till nästa betänkande där vi är ännu mer eniga. Det är ett ännu tunnare betänkande. Det är ett ganska märkligt ärende. Det är sex sidor i vårt betänkande, som baseras på en rapport på 600 sidor från . Vi som utskott är i det här sammanhanget mycket angelägna om att faktiskt mera ägna oss åt promotion för att sälja boken, inte för att boken i sig är alldeles läsvärd den kanske borde komma ut i pocket så att det var lättare att ta den med sig på tåget. Men den representerar en svensk tradition som är månghundraårig och som talar för det arbetssätt vi har och som innebär att en granskning av myndighetsutövningen sker fortlöpande. Där gör JO, som är normbildande och modellbildande för hela världen, ett fantastiskt arbete. Mina argument kring detta handlar inte om att rapportera något av det som JO rapporterar om, men jag har en önskning så här veckorna : När nästa års rapport kommer hoppas jag att alla riksdagsledamöter kastar sig över den, läser det som berör deras egen kommun eller egna utskott och att utskotten jobbar mer med JO:s rapport. Det här är en uppföljning som innebär ett lärande, som det också sätter fokus på en lång rad viktiga frågor. Det arbetet bör ske i kommuner och landsting, här i och också där på andra sidan vattnet. Mitt inlägg var kort med en argumentering för den svenska JO-modellen. 135 (): Det är riktigt som sade, att det är tunnaste betänkande, men det bygger på en väldigt tjock vit bok som är innehållsrik och som är intressant läsning. Den är mycket riktigt inbunden, vilket kanske gör att den hamnar i bokhyllan vad vet jag. Titeln på boken är i alla fall Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Författare är de fyra justieombudsmännen . Om detta hade varit en så kallad vanlig bok hade jag troligtvis efter en sådan här inledning nu gått över till att recensera boken, men det ska jag inte göra för det är inte någon bokrecension som jag ska ägna mig åt. Men man kan ju förstås fundera över om det är utseendet, att den är tjock och inbjuden, och titeln på boken som gör att den får så väldigt liten uppmärksamhet. Kanske en fångande titel skulle göra den till en kioskvältare, vad vet jag? En sak är i alla fall helt klar, och det är att den förtjänar, precis som sade, mer uppmärksamhet än den får . Det är också därför som jag står här i talarstolen , för att på mitt sätt markera att det här är en väldigt viktig berättelse. Jag ser verkligen fram emot en offentlig presentation av denna tjocka och innehållsrika berättelse och hoppas att vi kan leva upp till det , för vi har faktiskt pratat om det . Att klaga hos eller ombudsmän, som de ju officiellt heter, kan alla göra som anser att de själva eller någon annan har blivit felaktigt eller orättvist behandlad av en myndighet eller en tjänsteman vid en myndighet inom den statliga eller den kommunala sektorn. Så står det på JO:s egen hemsida. Klagas gör det, och klagomålen fortsätter att öka. hade det lämnats in 5 430 klagomål. Det är en ökning jämfört med perioden före. Det stora antalet klagomål och ärenden att utreda har inneburit att JO inte alls hinner göra så många inspektioner som de skulle önska göra. Deras önskan är att göra ett 60-tal inspektioner. är antalet nere i 30, så det är hälften så många som JO själva skulle vilja göra. Man har fått skära ned med 13 inspektioner sedan föregående period. När Justitieombudsmännen föredrog ämbetsberättelsen inför visade de på två vägar att hantera problemet. Den ena vägen är att rationalisera ärendenas handläggning och den andra vägen är att öka de personella resurserna. Det är någonting som jag tror att vi verkligen måste fundera över och komma tillbaka till. Jag menar att det är i allra högsta grad önskvärt att Justitieombudsmännen kan göra inspektioner eftersom inspektionerna ger en så fyllig information till ledamöter. Jag vill liksom avsluta med att rekommendera alla riksdagsledamöter att läsa Justitieombudsmännens ämbetsberättelse eftersom den är så väldigt innehållsrik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) 8 § Post- och kassaservice Föredrogs trafikutskottets betänkande 2005/06:TU3 Post- och kassaservice. 136 HANS (): ska nu debattera ett så kallat utskottsbetänkande som inte är någon regeringsproposition utan behandlar 31 olika motionsförslag från riksdagsledamöter som har lagts under de allmänna motionstiderna 2004 och 2005. Det handlar bland annat om post- och kassaservice, som ju har debatterats flitigt både här i och i den allmänna debatten . Eftersom regeringen har låtit utreda frågan om post- och kassaservice i landet och bereder ärendet inom , vill inte utskottsmajoriteten ta ställning i den här frågan innan beredningsarbetet är avslutat. Utskottet utgår från att regeringen efter beredningsarbetet kommer med förslag som leder till att man även fortsättningsvis tryggar en väl fungerande postmarknad med effektiva posttjänster som är tillgängliga för alla och med en servicenivå som motsvarar användarnas behov. Därför avstyrker utskottsmajoriteten motionsförslagen som rör frågan om kassaservice. Bakom beslutet står Socialdemokraterna och , medan övriga partier reserverar sig mot olika delar i förslaget till förmån för sina respektive motioner. En annan fråga som behandlas i utskottsbetänkandet är prisregleringen inom postområdet. I den frågan skär åsiktsskillnaderna på ett annat sätt mellan partierna. Majoriteten i utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande om att förändringar av prisregleringen inom postområdet bör bli föremål för prövning. Mot det beslutet reserverar sig Socialdemokraterna och . För övrigt behandlas i betänkandet också frågor om bland annat samdistribution av post och tidningar, tillgängligheten vid postens serviceställen och ett gemensamt nordiskt porto. Sammanlagt har det till betänkandet lagts elva reservationer. 137 (): Vi ska , som precis berättade, diskutera Posten och Postens olika delar. På sitt sätt är Posten och Postens verksamhet något som inte är särskilt trevligt att titta på jämfört med hur vi i vårt utskott normalt sett brukar kunna titta på verksamheter. Verksamheter i vårt utskott brukar öka. Det är snarare så att vi inte hinner med att bygga ut, förbättra och förändra i den takt som det borde vara. Situationen är att post- och paketverksamheten minskar. Också kassaservicen minskar. Här måste man naturligtvis ha ett annat angreppssätt när man diskuterar postfrågor. Till att börja med minskar kassaservicen vad gäller transaktioner . Minskningen är naturligtvis inte jämnt fördelad över hela landet, utan det är en minskning fördelad på en del orter, framför allt storstäder, även om det finns ett behov av kassaservice även i storstäderna. Därför är det viktigt att man uppfyller den del som finns i lagstiftningen, att kassaservice ska man ha där det är kommersiellt möjligt. Jag vill här slå fast att det är viktigt att man har en kassaservice i hela landet och att den ska fortsätta att finnas på något sätt. Det finns anledning att fortsätta bereda den här frågan ytterligare. Den är ännu inte färdigberedd. Jag vill också peka på en särskild del som det inte står så mycket om i betänkandet, nämligen det problem som det innebär när verksamhet minskar på det sätt som kassaservices verksamhet gör. Kassaservicen minskar olika mycket i olika delar av landet. När den minskar behövs det ju inte så mycket personal. På många håll i vårt land innebär det att behovet av personal minskar och att personal på olika sätt måste tas bort från sina arbeten. Det har gjort att man känner att man har en liten motivation för att fortsätta inom . Jag vill också peka på att vill ta bort hela det stöd som ges till framför allt lantbrevbäreriet och , som tror att man kan ha allting kvar. Båda synsätten är enligt vårt sätt att se det ganska felaktiga. Vi tycker att det ska finnas en service i hela landet, men man måste också kunna betala lite grann för den. Postens verksamhet när det gäller brev och paket är utsatt för konkurrens, inte av framför allt andra postföretag utan i första hand i form av ny teknik som e-mejl och kommunikation på annat sätt. Den här konkurrensen gäller framför allt på företagssidan. Om man inte hade den så kallade oadresserade reklamen skulle situationen vara ganska prekär. Vår uppfattning är att det ska finnas en god postservice över hela landet. Därför betonar vi i betänkandet att det är orimligt att flytta postlådor flera kilometer för att kunna hantera postmängden på ett bättre sätt. Vi menar att det inte överensstämmer med målet att det ska finnas en bra postservice över hela landet. De tillämpningsregler som tillsynsmyndigheten har för detta är desamma som har gällt . Därför är det kanske inte orimligt att se över reglerna för hur tillsynen över Postens verksamhet ska vara över hela landet. Utskottet är i huvudsak överens om många frågor när det gäller Posten. När det gäller en fråga finns det dock en annan majoritet. Det gäller prisregleringen. Vi menar från socialdemokratiskt håll att det finns flera frågor att överväga när det gäller postverksamheten. Det gäller den postala infrastrukturen som postnummersystem, postboxanläggningar, adressändringar och eftersändningar. Det gäller också utdelningsservice, övernattbefordran och naturligtvis pristaket. Av någon outgrundlig anledning väljer man att lyfta upp prisregleringen som det enda man vill ge ett tillkännagivande om. Det ser jag som ganska konstigt i detta sammanhang. Vi kan också se att det finns problem med den nuvarande prisregleringen. Men man måste göra en total bedömning av hela Posten och inte bara ta upp frågan om prisregleringen. Jag menar att och de borgerliga partierna har lyssnat mer på och mindre på att man ska ha en bra postservice över hela landet. Jag är mycket tveksam till att man har gjort på det här sättet. Jag menar att detta inte gynnar Posten . Jag vill kommentera ett par reservationer. Reservation nr 2 tar upp frågan om hämta-lämna-servicen i glesbygd. Utskottet betonar ju i betänkandet att det är ett sätt som utskottet inte kan acceptera. Vi tycker därför att reservationen är något konstig. I reservation nr 6 från kräver man att övernattbefordran slopas. Det är intressant. Hur ska man kunna göra en total bedömning när man petar i den ena detaljen efter den andra och inte gör en totalbedömning av alla frågor som rör postverksamheten? Jag kan tycka att det kan finnas en poäng med att ha samdistribution med tidningar och tidskrifter. Men man måste göra en bedömning av hela postverksamheten. Det är därför man har låtit utreda postverksamheten. Även det bereds inom . Det kommer en proposition om det . Därför efterlyser jag en helhetsbedömning av Postens verksamhet. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU5 Arbetet med att förverkliga i och andra barnfrågor Punkt 4 (Barnkonsekvensanalyser) 1. utskottet 2. res. 3 (m) Votering: 231 för utskottet 42 för res. 3 1 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 37 fp, 26 kd, 22 v, 17 c, 15 mp, 1 - För res. 3: 42 m Avstod: 1 v Frånvarande: 31 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 5 (Barnbilaga till statsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 235 för utskottet 39 för res. 4 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 42 m, 37 fp, 26 kd, 17 c För res. 4: 23 v, 15 mp, 1 - Frånvarande: 31 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 6 (Barnombud och barnbalk, m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (fp) Votering: 196 för utskottet 38 för res. 5 38 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 41 m, 25 kd, 17 c, 2 mp För res. 5: 1 m, 37 fp Avstod: 1 kd, 23 v, 13 mp, 1 - Frånvarande: 33 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 7 (Införlivande av i svensk lag) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 191 för utskottet 39 för res. 8 42 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 41 m, 37 fp För res. 8: 23 v, 15 mp, 1 - Avstod: 25 kd, 17 c Frånvarande: 31 s, 14 m, 11 fp, 8 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 12 (Alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador) 1. utskottet 2. res. 13 (kd) Votering: 244 för utskottet 25 för res. 13 5 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 112 s, 42 m, 36 fp, 23 v, 17 c, 14 mp För res. 13: 25 kd Avstod: 1 s, 1 fp, 1 kd, 1 mp, 1 - Frånvarande: 31 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - () och () anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 15 (Förebyggande arbete kring utsatta barn) 1. utskottet 2. res. 16 (fp, kd) Votering: 160 för utskottet 63 för res. 16 51 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 1 kd, 23 v, 16 c, 6 mp, 1 - För res. 16: 37 fp, 25 kd, 1 c Avstod: 42 m, 9 mp Frånvarande: 31 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 16 (Barn med missbrukande, kriminella eller psykiskt sjuka föräldrar) 1. utskottet 2. res. 17 (fp, m, kd, c) Votering: 151 för utskottet 123 för res. 17 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 23 v, 14 mp, 1 - För res. 17: 42 m, 37 fp, 26 kd, 17 c, 1 mp Frånvarande: 31 s, 13 m, 11 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 2 mp, 1 - Punkt 19 (Ekonomiskt utsatta barn) 1. utskottet 2. res. 23 (v) Votering: 127 för utskottet 25 för res. 23 120 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 1 v, 1 c, 11 mp, 1 - För res. 23: 22 v, 3 mp Avstod: 42 m, 36 fp, 26 kd, 16 c Frånvarande: 31 s, 13 m, 12 fp, 7 kd, 5 v, 5 c, 3 mp, 1 - () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU22 Ändringar i sekretesslagen Kammaren biföll utskottets förslag. KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Utnämningsmakten (avsnitt 5) Godkännande av 1. utskottets anmälan 2. anmälan i res. (m, fp, kd, c, mp) Votering: 132 för utskottet 137 för res. 80 frånvarande Kammaren godkände anmälan i res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:108 s, 1 kd, 23 v För res.