prot · GU0914 · 2006-10-24 00:00:00 — Jag nämnde också arbetet med att sätta press för att möjliggöra en oljeavveckling, framför allt att gradvis minska oljeberoendet. Det har ju varit en svensk ambition och bör även fortsatt vara det. Jag sade att en strävan som denna regering nu har är att fullfölja ambitionen att försöka minska oljeanvändningen. I allt detta tror jag ligger många av de viktiga framtidsfrågorna, och vid det möte som äger rum i kommer mycket av detta att vara huvudfokus. Utgångspunkten kommer att vara klimatfrågan, de inre energifrågorna, de inre miljöfrågorna, vad vi kan göra i alla de delar som nämnde. Kring det mötet finns det alltså all anledning att återkomma från svensk sida men också att lyssna på vad andra gör för att få en bättre tingens ordning på plats. 40 (): Jag vill tacka för ett bra svar. Som regeringen framhållit kan detta vara en hävstång för tillväxt och fler arbeten både i och . Men här behöver också föras en bredare dialog, utanför gränser, och därför att det viktigt att även ha med i den dialogen. Frågan är ju hur vi tillsammans kan skapa ännu bättre förutsättningar för en miljövänligare energiproduktion och en totalt sett bättre miljö i vår omvärld. 41 Statsminister (): Det påpekades att det världen haft som gemensam grund för att nå en bättre tingens ordning varit , som ju snart löper ut. Då blir frågan: Vad kommer därefter och med vilka ambitioner? Det är väldigt tydligt för den som följer dessa debatter närmare att det som inte sägs i det sägs inte särskilt mycket. är drivande, och då är EU en mycket stark kraft men också en stor möjlighet för att nå fram, för att göra mer. Det är oerhört viktigt att EU tar med detta i dialog med just externa relationer, som i det här fallet med , så att också får höra att det finns grund för oron över hur effektiv energianvändningen är och över hur miljöriktig sättet att transportera energi på faktiskt blir. Det märktes också att det inte var en diskussion som hörde , utan han vet att den typen av synpunkter framförs i . På det sättet ska det naturligtvis fortsätta. 42 (): Många av oss gläds åt att statsministern betonat att EU talat med en gemensam röst vid detta toppmöte, inte minst i diskussionen om mänskliga fri- och rättigheter. Vi har hört flera personer reflektera över det journalistmord som skett i . Vi har hört gå mot en alltmer knacklig demokrati. släppte Reportrar utan gränser en ny rapport som visar hur dalar i ligan över de länder som låg överst när det gäller att förespråka det fria ordet och en fri journalistik. En fråga som glömts bort är den såriga och långvariga konflikten i . Också den kan kopplas till dessa journalistmord. Det handlar om journalister som varit aktiva för att upplysa om de våldtäkter och övergrepp som bland annat den ryska staten begår mot individer i . Jag undrar därför om ni vid toppmötet diskuterade frågan om en gemensam Tjetjenienstrategi. Jag gläds också åt att statsministern nämnde att folkmordet i uppmärksammades. är det , som bland annat amerikanska kristna organisationer dragit i gång. Det är ett folkmord som pågått . 300 000 människor har dött, och fler än två miljoner är fördrivna. Sedan jag besökte flyktinglägren har antalet hjälparbetare minskat radikalt. Senast talade jag med , och de sade att de knappt kan vara kvar i regionen längre. Därför undrar jag: Vad kan vi förvänta oss? Kan EU hjälpa till med en gemensam snabbinsatsstyrka? Vad finns det för visioner? 43 Statsminister (): Avsnittet om var mycket kort, men det är klart att världen försöker få regimen på plats att inse att med FN skapas en grund för fred och respekt för enskilda individer på ett sätt som saknas, och att det inte finns något annat syfte. Svårigheten är ju att få ett förtroende på plats, och om detta råder naturligtvis ingen oenighet. Det blir mer en diskussion om hur sätta press på olika rebellgrupper, hur sätta press på regimen att ge vika för detta, hur vara ett stöd för Afrikanska unionen, som finns på plats men är helt otillräcklig för att kunna möta de svåra problem som råder där. Det nämndes, och i grunden råder det alltså ingen oenighet om detta, även om det alltid är lättare att uttrycka de orden. Sedan vet vi att när det börjar talas om insatser av olika slag kan det bli svårare att bli sams om hur det ska se ut. När det gäller vore det fel att använda ordet diskussion, som du gjorde, men det nämndes i alla fall. 44 (): Det är av yttersta vikt att båda dessa frågor, och , fortsätter att diskuteras intensivt inom Europeiska unionen. Om det är någon union eller någon form av organisation som kan göra starka ställningstaganden är det . Där måste vi vara principfasta, och jag litar på att regeringen kommer att fortsätta att vara det. Jag vill betona, när det gäller , att vi inte får låsa oss vid de olika rebellgrupperna, Janjawidmilisen och andra, utan framför allt poängtera att det är fråga om en diktatorisk regim. Den styrs av som skapat, understött och göder detta folkmord. Det är en regering som definitivt kan karakteriseras som en skurkregim, och den måste sättas under press. Därför önskar jag sanktioner och att man går vidare i systemet på ett mycket skarpare sätt. 45 Statsminister (): Detta är bland det svåraste i världspolitiken. Vi vill vara ett allmänt stöd för människor som är oerhört utsatta för övergrepp av ett slag som vi har all anledning att känna avsky för. Vi vill ge stöd till dessa människor och är övertygade om att med ett FN-mandat på plats skulle vi kunna skapa grund för den typen av stabilitet. Då har emellertid regimen på plats känslan att vi egentligen också har andra starka uppfattningar som ju kan vara helt korrekta utifrån vår syn på demokrati och som vi naturligtvis aldrig ska vika ifrån vilket gör att de undanhåller möjligheten att komma till hjälp. Och där tar det stopp. Det är därför jag betonar att utgångspunkten i den diskussion som ägde rum var, och är fortsatt, att världssamfundet ska sätta press på att få komma på plats och att det, även om man kan ha synpunkter på regimen, görs med den regimens goda minne så att den inte aktivt hålls borta på det sätt som är fallet. I annat fall blir de mänskliga offren fortsatt stora, och det blir omöjligt att hjälpa människorna. 46 (): Jag vill tacka för en koncentrerad och fokuserad rapportering från toppmötet och för de svar som statsministern gett på frågorna. Särskilt glädjande är det att statministern framhållit och betonat den gemensamma värdegrunden i relationerna på det utrikespolitiska planet, inte minst när det gäller mänskliga rättigheter och behovet av goda institutionella förutsättningar för relationer. Statsministern har i medierna också framhållit att det avhölls en fantastiskt innehållsrik middag. har väl de flesta rätterna dukats av i frågestunden, och de sista smulorna, som jag tänkt ta mig an, har just sopat av bordet. Jag vill därför återvända till lunchen och ta upp innovationsfrågorna igen. Jag tog upp denna fråga med statsministern i och vill åter betona vikten av att vi i inte blir för inåtvända, introverta, i fråga om innovationssystem och vad som kommer att krävas beträffande teknikutvecklingen och tillväxten globalt sett. Tankearbetet, uppfinningsrikedomen, känner inga gränser. Då är det kanske lika mycket hos en indisk, kinesisk eller rysk civilingenjör, eller vem det nu kan vara, som inte är tillsammans i ett EU-patent, som de stora tankarna tänks och de nya upptäckterna görs. Präglar det på något sätt diskussionen att vi måste ha ett vidare perspektiv när det gäller hur vi genom innovationer och framsteg ska kunna få en bättre värld att leva i? 47 Statsminister (): För att komplicera det hela: Innovationsdiskussionen hölls mellan lunchen och middagen, fast det kanske inte spelar så stor roll. Jag kan inte säga att det var en så omfattande och bred diskussion. Det innebär inte att det inte inom de respektive EU-länderna finns en diskussion om globaliseringens effekter, konsekvenser och behovet av en innovationspolitik, men det har slagit mig hur oerhört närvarande dessa frågor är runt . Vi har tittat på det danska globaliseringsrådet, som också har en motsvarighet i . Vi avser nu att i alliansregeringen inrätta ett sådant råd i som ska leda. Diskussionen är väldigt levande också i de tre baltiska staterna, vilket jag själv kunde se vid mitt besök då jag träffade representanter för regeringarna i samtliga tre länder. Där förs nog diskussionen allra mest. Det ska inte utesluta att den bör föras inom ramen för hela EU, men alla som har sett skrivningar om att vi ska skapa de största och bästa möjligheterna för tillväxt i ska veta att vi utgår från att där förs en väldigt levande diskussion om just innovation, globalisering och konkurrenskraft. Diskussionen är mycket hoppingivande och kan lägga grunden för hur vi på rätt sätt ska agera för att möta de utmaningar som globaliseringen trots allt innebär. 48 (): Tack, statsministern, för det svaret. Jag uppfattar det som att statsministern delar min uppfattning om att vi måste ha ett brett perspektiv när vi möter de här frågorna. Min följdfråga är: Hur tror du att genom de diskussioner som förs runt som vi är inblandade i kan bidra till att det perspektivet verkligen hålls levande i hela den europeiska diskussionen? 49 Statsminister (): Jag är övertygad om att de nordisk-baltiska länderna är påverkade av att de är små länder som har sett hur stora, en gång nationella företag har vuxit och blivit globala aktörer som rapporterar hem om en ny värld och nya förhållanden som kan rymmas i nationalstatens beskrivning och som man inte bara kan möta med nationalstatspolitik. Detta är så väldigt levande i vårt land och i våra grannländer. Det innebär att vi möter det mer som en utmaning, och ställer oss frågan hur vi kan vinna på detta. Hur ska man attrahera kompetens från och från andra håll i världen? Hur ska man vara öppen för att idéerna kommer också till vårt land? Alla som följer den europeiska debatten över hela kontinenten vet att så låter det inte överallt. Det finns på andra håll en mer klassisk protektionism, en rädsla för ett yttre hot som man vill skydda sig mot genom skyddstullar av ett slag som står i bjärt kontrast till hur EU har utvecklats och vad som bör prägla EU-samarbetet. Att vara en röst för frihandel tillsammans med våra nordisk-baltiska grannar kommer nog att vara en väldigt viktig del av det svenska EU-agerandet framöver. Detta säger jag mer som en allmän betraktelse snarare än grundat i hur diskussionerna gick i , för där var det inte så djupa och inträngande diskussioner om just detta. 50 HANS (): Tack, statsministern, för rapporten! Jag vill fortsätta på det ämne som flera andra talare har tagit upp här, nämligen mordet på och situationen i när det gäller mänskliga rättigheter. lämnade jag en skriftlig fråga till utrikesministern angående just mordet på . I svaret som jag fick senare skrev man: Regeringen kommer att ta upp fallet i samtal med ryska officiella företrädare. Ett utmärkt tillfälle för regeringen att ta upp mordet på och brotten mot de mänskliga rättigheterna i var ju under statsministerns middag med . Jag blir därför lite förvånad när jag nu får höra att statsministern valde att inte alls ta upp de här frågorna under middagen med . Statsministern har förklarat att man i stället överlät åt att i egenskap av EU:s ordförandeland föra EU:s talan på det här området. Man resonerade på rakt motsatt sätt i , och . De staterna valde att självständigt ta upp de här frågorna. Man kan därför fråga sig: Varför tog inte upp de här frågorna? Varför var så tyst när andra EU-länder utöver tog upp frågorna om problemen med de mänskliga rättigheterna i ? Statsministern talade om vilken signal det skulle ha kunnat ge om också hade tagit upp de här frågorna under middagen i . Frågan är väl snarare: Vilken signal skickade statsministern ut genom att inte ta upp frågorna? 51 Statsminister (): Man kan notera att det utrikesministerråd, Gaerc, som föregick Lahtismötet, hade en enad och rak skrivning där det bland annat nämndes en del om situationen i . Den hade tillkommit på initiativ av bland annat och . I det sammanhanget agerade . Jag var också, som jag redan har redogjort för, aktiv under den lunch där vi diskuterade hur vi skulle förhålla oss till i de här frågorna. Jag är övertygad om att mitt agerande lade en grund för enighet i EU:s budskap, som när det framfördes inte lämnade några betänkligheter om den värdegrund som EU-samarbetet bygger på och som vi också ser som grund för vårt samarbete med . Frågan verkar vara ställd utifrån utgångspunkten att det inte har något värde om inte alla säger samma sak. Med den utgångspunkten blir det ett konstigt samarbete. I så fall ska 27 representanter säga precis samma sak och sedan åka hem till sina respektive parlament och säga: Jag sade det också. Risken är att den som lyssnar till detta börjar bedöma nyanser och se skillnader i vad man tar upp eller inte tar upp, och därmed läggs en grund för det som flera har påpekat, nämligen att det blir så att kan framställa det som att han inte mötte EU utan 27 europeiska stater som inte kan enas om en uppfattning. Det skulle inte ha varit gynnsamt för de diskussioner som fördes. Jag tror därför att jag tjänade både , och syften bäst genom att agera som jag gjorde. Om jag tror att det skulle påverka utvecklingen för mänskliga rättigheter till det bättre om jag talade på något annat sätt så kommer jag självfallet att göra det. 52 HANS (): Jag vet inte om man ska tolka detta som en indirekt kritik mot , och , som valde att självständigt ta upp dessa frågor vid mötena. Detta är en utveckling i utrikespolitiken som vi i ser med stor oro på. Jag har svårt att se att pressen på blir hårdare genom att man inte säger något. Jag har svårt att se att röst för demokrati och mänskliga rättigheter blir tydligare för att man är tyst. Men detta är kanske en större frågeställning som vi får anledning att återkomma till här i kammaren. Jag hoppas i alla fall att det löfte jag har fått om att den ska ta upp fallet i samtal med officiella ryska företrädare också kommer att infrias. 53 Statsminister (): Även om jag inte återger det ordagrant vill jag säga att de länder som nämndes här inte framförde samma sak. Jag tror att det fortsatt ändå är bäst att hävda det jag har sagt förut, nämligen att det tydligaste och mest samlade beskedet gavs av det finländska ordförandeskapet. Det är kanske intressantare att se på de svar som formulerades och som också har återgett i medierna. Han har sagt att hans uppfattning är att allt görs som kan göras för att bringa den som har utfört detta dåd inför rätta. Sedan får vi värdera hur mycket det är värt att han säger detta och om det verkligen är sant att allt som kan göras också görs. har i flera sammanhang sagt att de gör vad de kan för att ta fast mördaren. Jag vet inte vad vi ska göra när vi får ett sådant svar. Det är svårt att förhålla sig till det. Men naturligtvis hade det varit värre om man hade fått svaret att detta inte är något problem. Men när man säger att man gör allt man kan är det upp till oss att försöka granska det påståendet. Det är inte alldeles enkelt att förhålla sig till den typen av svar. 54 PER (): Min fråga till statsministern gäller den elkabel som planeras mellan och och den koppling som i och med det finns till rysk kärnkraft. med den svensk-finska kabeln planeras också en kabel mellan Sosnovyj Bor i och i . Det innebär att rysk kärnkraftsel via kommer att säljas i när kabeln blir färdig. Det är då stor risk att den här kärnkraftselen från kommer att konkurrera ut miljövänlig elproduktion i , eftersom rysk kärnkraftsel till följd av låga miljö- och säkerhetskrav är billig. Det bör också nämnas att kärnkraftverken i Sosnovyj Bor är av Tjernobyltyp men av den äldsta modellen, till och med äldre än det kärnkraftverk i Tjernobyl som exploderade. Faktum är att reaktorerna är så gamla att de nådde sin maximala livslängd respektive 2005. De kör alltså nu så att säga . Jag vill påpeka att det är dubbla signaler när och EU å ena sidan försöker få och de baltiska länderna att stänga ned gamla och farliga kärnkraftverk och å andra sidan bygger elkablar som kommer att leda till att kärnkraften förlängs i och med att det blir möjligt att exportera kärnkraftsel till EU och . Min fråga till statsministern är därför om de här planerade elkablarna var uppe på mötet till diskussion eller om annan elöverföring mellan och var uppe. 55 Statsminister (): Under själva toppmötet var det inte uppe. Det fanns diskussioner före där det diskuterades olika former av elkablar och där man tittade på möjligheterna att dra dem. Bland annat i kontakterna med hade jag sådana samtal. Jag känner igen den här diskussionen. Flera av oss, med en annan slutsats förmodligen, har påpekat att det är något märkligt att forcera en avveckling av svensk kärnkraft som vi gör oss mera utsatta och beroende av kärnkraftsproducerad el från länder och från aggregat som inte möter riktigt lika höga miljö- och säkerhetskrav som våra svenska kärnkraftverk faktiskt gör. Jag känner som sagt igen argumenteringen. Jag vill också påpeka att EU var den kraft som gjorde det möjligt att stänga ned systerreaktorn i . Det hade inte skett, kan jag lova, med mindre än att det var ett mycket tydligt krav för litauiskt inträde i EU. Det är klart att EU på det sättet visade sin kraft; EU kan ställa krav som det också verkställer. förs det en diskussion om att föra upp ett nytt kärnkraftsaggregat till ersättning för detta. Möjligen har vi lite olika synpunkter på hur lyckligt det är. Precis den här typen av diskussioner hör hemma i de här samtalen. Vi hävdar vår gemensamma värdegrund men också frågor kring effektivisering, miljösäkerhet, säkerhet ur olika aspekter. Det här är vår väg att kunna framföra den typen av synpunkter, som man annars inte skulle ta någon hänsyn till. 56 PER (): Det verkar som att vi åtminstone är överens om att det är dumt att importera rysk kärnkraftsel. Vi är överens om att den är mera miljö- och hälsofarlig än elproduktionen här i . Det står utom allt tvivel att exporten av el kommer att ske från till de västeuropeiska länderna i och med att produktionen där är billigare. Jag tror och vet att många svenskar känner en stor oro över de gamla, nu på väg att bli utslitna, kärnkraftverk som finns i vår absoluta närmiljö, i och . Om man till detta dessutom lägger den obefintliga planeringen av och den ekonomiska avsättningen till säker förvaring av radioaktivt avfall i Sosnovyj Bor blir oron ännu större. Kärnkraftsavfallet i bara Sosnovyj Bor är 50 gånger större än det utsläpp som utlöstes i . Det är väldigt stora faror vi pratar om här. Min fråga är därför om statsministern framförde någon oro på toppmötet eller på annat sätt tog upp säkerheten vid ryska kärnkraftverk, eller om frågan lyftes fram av någon annan på mötet. 57 Statsminister (): Det är nog mer korrekt att beskriva att toppmötet när det gäller energi var väldigt fokuserat på olja och gas. Det gör inte att det inte behöver föras diskussioner om kärnkraftsproduktion. Jag måste ändå återkomma till att vi i och en del andra partier som har hävdat värdet av säker och bra svensk kärnkraft använt precis den här argumenteringen för att varna för att forcera avveckling av den svenska kärnkraften. I ett läge där vi över hela ser ett växande energibehov kommer diskussionen att bli att den som avvecklar i ena änden kommer att bli mer beroende i den andra änden av det som någon annan producerar. Då ska man veta att den riktigt stora resursen finns i . Det här att avhända sig egen energiproduktion är både av säkerhetsskäl och av miljöskäl inte någon god politik. Det är så märkligt att det ändå har varit så stort fokus i på att bedriva den nationella avvecklingspolitiken . 58 (): Jag har lyssnat noga på statsminister föredragning och hans svar på de frågor som har framställts här. Jag måste säga att jag är väldigt förvånad efter att i ha hört inte minst men även andra borgerliga företrädare i alliansens högstämda tal om värdet av en aktiv svensk utrikespolitik. Det nådde ända in i regeringsförklaringen. Där kan man läsa om bland annat aktiv svensk EU-politik, om Rysslandspolitik. Sedan blir strategin, när det väl kommer till skarpt läge, att statsministern väljer att vara tyst och tillbakalutad för att statsminister ska få tala oemotsagd under det svenska EU-ordförandeskapet 2009. Jag måste säga att jag är förvånad. Som socialdemokrat tycker jag att det är viktigt att svensk utrikespolitik grundar sig på värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter, värderingar om fred och frihet. Det har också varit utgångspunkten för svensk utrikespolitik . I brukar vi i utrikespolitiken betrakta andra länder vars utrikespolitik styrs av egenintressen i stället för andra värderingar med skepsis. Vad är utgångspunkten för statsminister och regeringens agerande när det gäller den planerade ryska gasledningen på ? Hur har det faktum att utrikesminister har privata ekonomiska intressen som löper ända in i detta projekt påverkat statsminister agerande i ? 59 Statsminister (): Det är väl roligt att man kan väcka förvåning kanske inte riktigt av det slag som här har återgivits. Får jag bara påpeka att jag här har beskrivit vad jag tror är ett klokt sätt att från svensk sida se till att vi får ett starkt EU-agerande och det grundat på de värderingar just nämnde. Och jag skulle vilja lägga till marknadsekonomiska principer, rättsstatens sätt att fungera och att man med detta som utgångspunkt hittar en grund för ett gemensamt agerande. Det fanns ingen otydlighet i detta möte gentemot , eller för den delen inom den krets som EU utgör, att det är så vi ska framföra vad vi står för. I den delen tycker jag att det här mötet var väldigt bra. Däremot ska man inte tro att eller inte i en del fall kan ha en annan åsikt. Den som noterade hur agerade under presskonferensen efteråt kunde notera att han var mycket uttrycksfull i beskrivningen av hur han såg på en del av de konflikter som har nämnts. Återigen: Ett av syftena var att inte öppna för spekulationer kring att EU kunde drivas isär och därmed bli försvagat, vilket de flesta i så fall ansåg vore mycket olyckligt för EU:s utveckling och framtid. Det fick jag sätta före eventuella egna ambitioner att komma tillbaka hit och kunna säga att jag sade mer än alla andra. Jag tror inte att det är det klokaste sättet att agera. Till det här aktiva vill jag gärna lägga en klok utrikespolitik som når fram och som gör skillnad. Jag har dessutom påpekat att inför det Gaercmöte som hölls var mycket aktiv för att bland annat få upp en del av de frågor som här har diskuterats. 60 (): Tack, statsminister , för det svaret, men jag fick inget svar på frågan: Hur har privatekonomiska intressen som löper in i detta gasprojekt påverkat statsminister agerande på toppmötet i ? 61 Statsminister (): 62 (): Jag kan dela uppfattningen att man ibland ska ta gemensamma krafter och låta ordförandelandet föra talan. Det är precis det som den tidigare oppositionen brukade kritisera för. Jag märker att statsministern nu har bytt strategi. Det kan hända att det är en bra strategi. Men det finns en sak som jag inte fick klart för mig här när du tog upp frågan om illegal migration. Diskuterade ni över huvud taget människosmuggling, sexuellt utnyttjande av barn och kvinnor, trafficking och den prostitution som pågår runtom i världen både inom och utanför EU-länderna? Det är kvinnor, pojkar och barn som utnyttjas sexuellt och tvingas till detta inom EU:s gränser på olika sätt. De tvingas ned i källare och måste sälja sina kroppar. Tog ni upp den frågan över huvud taget? 63 Statsminister (): Jag inser att man kan ha olika syn på detta, men jag tror att det var väldigt sällan som anklagades för att agera för mycket för att EU samlade ihop sig till ett gemensamt agerande. Det fanns andra diskussioner om och agerandet i EU, men den anklagelsen hörde jag sällan. När det gäller migrationsfrågan bör det sägas att huvudfrågorna var innovation och energi.