prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 2005/06:451 om hyressättning och kommunala bostadsföretag 1 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder, och i så fall vilka, 1.avseende de kommunala bostadsföretagens roll som hyresnormerande i och med att dessa bolag är aktörer på en kommersiell marknad med lokaler, köpcentrum och annan riskbaserad verksamhet som påverkar hyran, 2.för att underlaget för jämförelseprövning vid tvister ska vara så heltäckande som möjligt, 3.för att ta bort hinder för att boende i hyresrätt ska kunna äga sin hyresrätt , samt 4.för att hyresrätten ska kunna utvecklas utifrån hyresgästernas önskemål. Jag kan konstatera att frågor sträcker sig över ett brett fält. När det gäller de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll är detta en grundläggande del i den svenska bostadspolitiken. För att denna ska kunna upprätthållas är det viktigt att det finns klara spelregler och att olika verksamhetsgrenar inte blandas ihop. Den av regeringen tillsatta utredningen om allmännyttans villkor ska bland mycket annat se över just den fråga som tagit upp. Jag föredrar att invänta utredningens resultat och eventuella förslag innan jag uttalar mig mer konkret i den frågan. När det gäller nästa fråga kan jag bara instämma i vikten av att underlaget för jämförelseprövning vid tvister ska vara så heltäckande som möjligt. Detta förutsätter dock att det på enskilda orter finns ett tillräckligt stort och representativt bestånd av bostäder som ägs av kommunala bostadsföretag. Därför är det intressant att i sin tredje fråga närmast tycks föreslå att det ska vara helt fritt för hyresgästerna, även i de kommunala bostadsföretagen, att medverka till att fastigheten ombildas till bostadsrätt. En sådan tingens ordning skulle dock innebära att underlaget för jämförelseprövning vid tvister blir alltmer begränsat, det vill säga raka motsatsen till vad tycks vilja med frågan innan. När det gäller just denna del av interpellationen har jag också besvarat i stort sett samma fråga från partikamrat (fråga 2005/06:1568 Allmännyttiga bostäder, ). Jag kunde då konstatera att avsikten med tillståndsprövningen enligt den så kallade allbolagen vid försäljningen av bostäder som ägs av kommunala bostadsföretag är just att vara ett hinder, ett hinder som motiveras av behovet av att hyran i de kommunala bostadsföretagens bestånd ska få tillräckligt genomslag i hyressättningen. Däremot innehåller lagen inget generellt förbud mot sådana försäljningar, utan frågan får prövas särskilt i varje enskilt fall. Men om underlaget för jämförelseprövning vid tvister ska vara så heltäckande som möjligt kan inte den grupp av hyresgäster som för tillfället råkar bo i en viss hyresfastighet ha obegränsad rätt att ombilda denna till bostadsrätt. För övrigt kan jag även här konstatera att utredningen om allmännyttans villkor även ska se över regelverket kring tillståndsplikten liksom tillämpningen. Jag ser med intresse fram emot utredningens betänkande, och i avvaktan på det avser jag inte att vidta några åtgärder när det gäller tillståndsplikten och de frågor som hör samman med den. När det gäller nybyggda bostäder har dock antagit regeringens förslag om nytt regelverk (prop. 2005/06:80 Reformerad hyressättning), vilket bör undanröja de svårigheter som kan uppstå när lämpligt jämförelsematerial saknas i en kommun. När det gäller sista fråga vilka åtgärder jag tänker vidta för att hyresrätten ska kunna utvecklas utifrån hyresgästernas önskemål vill jag framhålla att jag anser att hyresrätten utgör en attraktiv boendeform och att hyresgästen har en trygg ställning i hyresförhållandet. Som har aviserats kommer en utredning att tillsättas för att se över hyreslagstiftningen. Ett syfte med översynen är att modernisera hyreslagen. Ett annat syfte är att stärka hyresgästernas ställning. En fråga som bör ses över är hyresgästernas inflytande över förbättrings- och ändringsarbeten. 2 (): Skälet till att jag ställde interpellationen är den verklighet vi befinner oss i. För är hyresgästernas trygghet en viktig fokusfråga i bostadspolitiken. Vi är också måna om att ha ett fungerande hyressättningssystem. Jag vill påminna om att i den svenska modellen är vi politiker inte de som ska sätta hyrorna. Det ansvaret och den makten har vi överlämnat till aktörerna på marknaden, det vill säga organisationer som representerar hyresgästerna och representanter för fastighetsägarna. Den modellen står bakom. De frågeställningar som jag tar upp i interpellationen handlar om att vi just nu har ett läge där fastighetsägarna i har gjort en anmälan utifrån att de anser att kommunala bostadsföretag har dolda subventioner. Å andra sidan har vi hyresgästorganisationen som påtalar att de kommunala bostadsföretagen får bekosta oerhört mycket mer än att bara ta hand om sina hyresgäster. Till detta kommer svårigheterna med att bygga nya hyresrätter på grund av att hyressättningssystemet inte har gynnat detta. Vi i tycker att det är viktigt att vi som politiker tittar på den verklighet som finns och funderar över: Hur ska vi som fattar beslut om ramverket se till att bruksvärdessystemet och hyressättningssystemet fungerar på bästa möjliga sätt och ger möjligheter att fortsätta förhandlingarna? Dessa utmaningar finns. Just nu har vi alla noterat att det också pågår kampanjer. Man talar om hotbilder, och vissa anses vara utmålade som att de vill ta bort tryggheten för hyresgäster. Det handlar om hyrestak och mycket mer. Jag vill här fokusera på debatten om de frågor som avgör och som vi fattar beslut om. Hur ska vi se till att hyresgästerna kan vara trygga i sitt boende? Hur ska vi se till att vårda den svenska modellen framöver? Därför blir jag väldigt förvånad och fundersam över delar av svaret från statsrådet. Jag förstår delvis inte ett av de svar som finns här. Det är bland annat när samhällsbyggnadsministern säger att genom den proposition som regeringen lade fram för och som vi har fattat beslut om har man undanröjt de svårigheter som kan uppstå när lämpligt jämförelsematerial saknas i en kommun. Det är en märklig kommentar som jag inte förstår och som jag gärna vill att statsrådet vidareutvecklar. Den proposition som regeringen lade fram innebär att man egentligen skapar särregler och att vi faktiskt frångår bruksvärdessystemet. De bostäderna kommer inte att få användas som jämförelsematerial i hyressättningssystemet för befintligt bestånd. De ska fasas in i hyressättningssystem . Vad innebär den kommentar som statsrådet ger? Man ska också komma ihåg att regeringen inte har presenterat förslag vad gäller det befintliga beståndet, det vill säga de hyresrätter som finns . I utredningen som avslutades och remissbehandlades, och blev en proposition i mycket begränsad omfattning, berör man också problemen i det befintliga beståndet. Där kan vi konstatera att regeringen har passat och avser att återkomma med förslag . Det kunde också bostadsutskottet konstatera i sin behandling. Socialdemokraterna med flera partier markerade också att man här inte hade något att komma med. Ett valår är det ändå viktigt att höra hur statsrådet ser på förutsättningarna för hyressättningen i det befintliga beståndet. Vilket arbete tänker ni fortsätta med? Jag vill än en gång upprepa att för är det väldigt viktigt att hyresgästernas trygghet står i fokus. Vi har tagit till oss de synpunkter som kommer från en mängd olika aktörer och representanter för både hyresgästorganisationer och fastighetsägare. Vi ser vikten av att vi skapar och utformar regelverk så att det fungerar och de kan ta sitt ansvar. Vad menar statsrådet med de svar som är givna här? Jag förstår dem faktiskt inte. 3 (): Det är lite ovant att vara i den här kammaren och debattera, men det ska väl gå bra. Debatter ordnas det nu i och med att det är valår. Vi är ofta ute och pratar med hyresgästföreningar och med hyresvärdar om just hyresrätten. När jag har varit i mitt hemlän, och , och debatterat detta har jag kunnat konstatera att det fortfarande finns en obalans på bostadsmarknaden och att det är en obalans mellan olika kommuner. I län är det brist på hyresbostäder inne i , medan det är överskott ute i ytterkommunerna, till exempel och . Det är tomma lägenheter, och de tomma lägenheterna finns ofta på fel plats i kommunen. Det är ofta vid brukssamhällen där arbetstillfällen har dragits bort och där bostäder helt enkelt inte har behövts. De behövs inte på de platserna, för folk har flyttat. Önskemål är naturligtvis att det ska komma nya arbetstillfällen, och då inte stora arbetsplatser som är väldigt sårbara utan en satsning på mindre småföretagare. Det är ganska trist med stora tomma hus. Det ger en negativ anda åt en kommun. Om det inte går att hitta hyresgäster är hyresgästerna inte besjälade av att vi har ett hyressättningssystem som är tryggt eller otryggt, utan det handlar väldigt mycket om att man ska kunna ha människor som bor och har arbetsplats där. Det byggs en hel del trots allt; det måste jag erkänna. Jag är glad när jag ser att det byggs bland annat i . Jag ska också säga att det byggs även hyresrätter. Men det som framför allt byggs är bostadsrätter, och då får vi inte heller det som efterlyser, en fokusering på trygghet för hyresgästerna. Jag tycker att man måste fokusera på trygghet över huvud taget för människor att få en bostad. Då tycker jag att det är bra att vi har kommit överens över partigränser och över blockgränser, om det nu finns några sådana, om att förändra hyressättningssystemet för nyproduktionen. Men vi har ännu inte kommit överens om att vi också måste se över det befintliga hyresbeståndet. Jag kan se att det förs debatter också i de olika hyres- och ägartidningarna. Bland annat i är det en artikel där Sabos vd säger att det mullrar i leden hos de allmännyttiga bostadsföretagen. Man kommer inte överens om hyrorna. Det är också väldigt viktigt, när man pratar om trygghet, att hyresgäster och hyresvärdar kommer överens, de två parterna, för att det ska kunna bli trygghet. Man måste ha förståelse för varandra. Man måste ha förståelse för att hyresgästerna inte vill ha dyra bostäder. Det är självklart. Men man måste ha förståelse för att hyresvärdarna måste klara sin ekonomi och även ha en pott så att de kan rusta husen. Där har vi en tickande bomb. Det är valår, och det är kampanjer. Jag tycker att det var ganska intressant att vara ute på debatter. kom efteråt och sade: Ja, det är nog så att vi lite grann pratar förbi varandra. Egentligen är vi ganska överens om att vi alla strävar mot samma mål, att ha trygga hyresgäster men också att se till att det finns bostäder på de platser där de efterfrågas. 4 Samhällsbyggnadsminister (): Låt mig börja med att understryka en sak för . Det är att jag verkligen delar oron över uppgifterna om vad som händer i olika verksamhetsgrenar när de allmänna bostadsbolagen blandas ihop. Det är det som är den stora och viktiga frågeställningen i interpellationen och som också är en av bakgrunderna till den stora översynen och till den utredning om allmännyttan som sitter och jobbar. De uppgifterna är mycket oroande, och det är en mycket central fråga som regeringen och jag tror att samtliga partier som värnar om hyresrätten, ibland på olika sätt men ändå, tar på stort allvar. I den frågeställningen hoppas jag att vi kommer att kunna få ordentligt bra underlag och fakta för att kunna fatta beslut i den stora viktiga frågan senare under nästa mandatperiod. Tryggheten för hyresgästerna, som också uttryckte som den stora och viktiga frågan, kräver kanske lite större diskussion än vad som är möjligt här. Trygghet för hyresgästerna betyder förstås väldigt många olika saker hur själva hyressystemet fungerar, hur bruksvärdessystemet fungerar, hur besittningsskyddet de facto ser ut och så vidare. Jag vill ändå nämna att en av de diskussioner som kommer att föras just handlar om den hyresnormerande rollen, som är en av baserna för trygghetsfrågorna. Regeringen har ganska tagit initiativ till en översyn av hyreslagen. Det kommer upp frågeställningar som till exempel handlar om hur hyresgästernas ställning blir vid till- och ombyggnad och hur tryggt besittningsskyddet de facto är i de lägena. Det är en frågeställning som kommer att få en ordentlig översyn. Beträffande den fråga som ändå inte förstod vill jag understyrka det som står i svaret: nybyggda hyreslägenheter. Där har vi ett förslag, som också nämnde. Det är en av delarna i den hyressättningsutredning som fattade beslut om ganska . Jag vill understryka, som också sade, att det byggs , och det är bra. Det är sannolikt så att vi behöver försöka få upp den takten ännu mer. Men bostadsbyggandet har verkligen satt fart på allvar. Jag vill också understryka att utan investeringsstödet till hyreslägenheter hade sannolikt inte så många hyresrätter kommit till stånd inom nyproduktionen, vilket också har visat i sina undersökningar. De saker som för mig är basen för att gå vidare är att försäkra oss om att allmännyttan fungerar precis så som den är tänkt att göra, att modernisera lagstiftningen så att den svarar upp mot de moderna krav som ställs, att vi bevakar hyresgästernas trygghet bland annat genom deras ställning vid till- och ombyggnad och också att investeringsstödet blir kvar även i fortsättningen. 5 (): Det är det jag menar att jag inte förstår, och jag ska återkomma till det jag inte förstår. Det är diskussionen med att den nya hyresmodellen för hyresrätter i nyproduktion, vilken står bakom, så att säga skulle lösa problemet med jämförelsematerial. Saken är den att de inte får ingå i jämförelsematerialet. Regeringen och är ju överens om att ska vara undantagna från att vara med i jämförelsematerialet. Sedan ska de fasas in och vara under bruksvärdessystemet. Det är infasningen som har varit ett stort frågetecken. I utredningen behandlas den typen av frågeställningar. Men regeringen valde att inte lägga fram några förslag utan har sagt att man återkommer. Just nu finns det en rad påfrestningar för hyressättningssystemet. Därför tycker vi att politiker måste tala om vad målsättningen och ambitionen är. För oss i är det verkligen att nå trygghet men också som sade att ha en fungerande hyresmarknad, det vill säga att man åtminstone ska ha täckning för sina kostnader. Annars kommer ingen att våga bygga. Man vågar inte ta risker med att bygga om man inte vet att man kan både hyra ut och få täckning för sina kostnader etcetera. Därmed har vi det nya systemet. Men man kan också välja att kvarstå i det gamla systemet. Det kommer att vara en utmaning med vad som händer de här hyresrätterna som i så fall byggs i det nya systemet. Prövningen av hyresrätterna, att hitta jämförelsematerial, är en fråga för statsrådet att verkligen fundera över. har byggt oerhört lite. Det där anser utredningen också vara ett bekymmer. Man bygger inte någonting och är ändå den som ska vara hyresnormerande. Vad är det man ska jämföra då? Ja, då säger man i utredningen att hyresnämnderna får fundera över att göra en allmän bedömning av hyresutvecklingen utan att ha ett jämförelsematerial. Det är också ett bekymmer. Då har vi i sagt så här. Ta med ett bredare underlag av hyresrätter. I och med att vi säger nej till marknadshyror har vi ett hyrestak. Men se till att ha ett bredare underlag. Vi ska komma ihåg att definitionen av allmännyttan såsom lagen är skriven är att privata allmännyttiga företag inte får ingå i underlaget. I utredningen säger man att allmännyttan definitionsmässigt är kommunala bostadsföretag. Jag hävdar att kommunala bostadsföretag är en diversehandel som håller på med evenemang, som har kommersiell yta, som har köpcentrum och annan riskverksamhet. Att då säga att kommunala bostadsföretag är liktydigt med att det är låga hyror är en mycket långdragen slutsats som i vart fall inte jag ställer mig bakom. Varför kan inte privata förvaltare som är effektiva och fokuserar på bostadsförvaltning få vara med i ett sådant underlag för att visa att det går att förvalta effektivt och att det går att pressa hyrorna? Jag ställer mig inte bakom slutsatsen att det är kommunala bostadsföretag som pressar hyrorna och håller hyrorna nere. När det gäller investeringsbidragen vill jag säga att där gjorde regeringen ett avsteg från bruksvärdessystemet genom att sätta en hyresnivå kopplat till bidraget. Det tyckte jag var lite förvånande. har inte ställt sig bakom det. Vi vill avveckla fastighetsskatten på hyresrätter. kommer en ny upptaxering av flerbostadshusen. Vi menar att man ska titta på skattesidan och inte fokusera på investeringsbidragen. Det är vår modell för att skapa förutsättningar för att pressa bostadskostnaderna för boende i hyresrätter. Jag menar att det är en viktig fråga vilka hyresrätter som ska ingå i jämförelseprövningen. Här har jag presenterat uppfattning. Vad är statsrådets förslag i de här frågorna? Vad kommer regeringen att fortsätta att arbeta med för att infria löftet om nya förslag , det vill säga om det är samma regering? 6 (): har just nu en kampanj där man bland annat har en varningstriangel, och på den står det: Takras. Det kan man tolka lite olika. Jag vet inte riktigt vem de vänder sig till heller. Men jag vet att man har saknat svar från allianspartierna om var de står någonstans när det gäller hyressättningssystemet och hur de vill åstadkomma det trygga boende för hyresgästerna som efterfrågar i den här interpellationsdebatten. Då vill jag ge ett klart svar från . Vi vill absolut inte att hyrorna ska åka i taket och att det ska bli ett takras för hyresgästerna med en ny regering. Tvärtom arbetar vi för att se till hyresgästerna verkligen blir trygga och att vi får ett starkt besittningsskydd. Vi vill ha mer lokalt anpassade hyror som människorna själva är med och beslutar om. Jag tycker att det är intressant att alla parter på marknaden nu för en debatt. Jag önskar att den debatten fortsätter. När det gäller investeringsstödet skulle jag vilja säga att jag också trodde att det var en bra modell. Men vi fick en redovisning från där det visade sig att det här investeringsstödet inte har fått den effekt som man hade trott. Det har bara gått till alltför små bostäder. Vi trodde också att det skulle vara bra med investeringsstöd för studentlägenheter, men även där visar informationen från att det nog inte har varit så bra. önskar jag säga ett varmt tack till och även till , två kvinnor som naturligtvis även fortsättningsvis kommer att debattera de här frågorna. Jag hoppas också att ni är en garant för att bostadspolitiken kommer att vara i fokus även den kommande mandatperioden. Själv kommer jag att dra mig tillbaka lite grann, men jag kommer ändå att engagera mig i bostadspolitiken. Tack så mycket! 7 Samhällsbyggnadsminister (): Låt mig börja med att understryka vad det nya hyressättningssystemet handlar om, eftersom det var en av frågeställningarna som tog upp i interpellationen och också håller sig kvar vid här i de efterföljande inläggen. En förutsättning för att hyran ska anses vara skälig och det här vet vi alla som har debatterat det här är att den hyresgästorganisation som är part i överenskommelsen är etablerad på orten, det är oerhört viktigt, att förhandlingsöverenskommelsen omfattar samtliga bostadslägenheter i huset, vilket också är viktigt, innan det har ingåtts hyresavtal för någon av lägenheterna och att det här gäller . Det är grundförutsättningarna. Om det uppstår diskussioner kan hyresnämnden beakta hyresläget på likartade orter men också läget på orten generellt, det vill säga inklusive de privata sektorerna. Det är viktigt att ha alla de här förutsättningarna klara för sig. Vi ska också komma ihåg att hela grundprincipen bakom den här förändringen av hyressättningssystemet har handlat om att modernisera hyressättningssystemet. Vi har inte gått lika långt som parti hade velat gå, men tillräckligt långt, tycker jag, för att visa att man kan och bör göra förändringar i systemet utan att slå undan det jag menar är hela grunden för bruksvärdessystemet och den hyresnormerande rollen, som jag tror är viktig som bas för trygghetssystemet för hyresgästerna på vår bostadsmarknad. Sedan vill jag också säga till att jag verkligen ser fram emot en diskussion, både i valrörelsen och framöver, om bostadspolitiken, och inte minst då hyresgästernas ställning, frågeställningar om diskriminering och hur man förändrar befintliga system. Jag tycker om mycket salt i maten. har varit väldigt mycket gott salt i debatten i bostadsfrågorna här i . Jag kommer att sakna de debatterna framöver, men jag hoppas att vi kommer att stöta på varandra i andra sammanhang i politiken. Jag hoppas också att vi kvinnor som verkligen har dominerat bostadsdebatten i kommer att se till att bostadsfrågorna får en ännu starkare ställning i den allmänpolitiska diskussionen. Det tycker jag att de förtjänar att få. Tack, , för i ! 8 (): Då återstår verkligen frågan om vad en jämförelseprövning ska innehålla och vilka lägenheter som ska finnas där. Vi i har aldrig sett till exempel ombildningen som ett problem. Ombildning i stadsdelar med i princip hyresrätter har aldrig varit ett problem därför att det finns ett jämförelsematerial. Jag tror också att det är viktigt att komma ihåg att det finns en risk för att man inte talar om definitionen när man talar om allmännyttan och kommunala bostadsföretag. Enligt det regelverk som finns innefattar inte allmännyttan privat allmännytta exempelvis. Jag tycker att målet borde vara att hitta bra och effektiva bostadsförvaltare som skulle kunna visa att man kan både ta hand om sina hyresgäster och förvalta effektivt. Det är så man skapar ett tryck på att också pressa boendekostnaderna. Dessutom ska vi som lagstiftare se till att upprätthålla den svenska modellen och pressa genom att exempelvis avveckla fastighetsskatten. Det tror jag är en väldigt viktig fråga. Men jag känner att statsrådet fortfarande passar i den frågan. Jag vill läsa upp vad majoriteten, socialdemokraterna, i bostadsutskottet skrev när vi behandlade en reformerad hyressättning. Det står så här: Förslaget om hyressättningen i det befintliga beståndet bereds vidare inom . Vad innebär det? Det vet jag inte. Det är någonting som statsrådet behöver svara på. Jag kan konstatera att ni inte har behandlat en sådan fråga som skyddsregler för hyresgäster i befintligt bestånd, det vill säga det som finns i där man vill skydda befintliga hyresgäster från hyreshöjningar eller ha möjlighet att ge rabatt. Den regeln är inte behandlad av regeringen. Jag tänker inte tacka statsrådet , för vi har några debatter kvar, men jag vill också varmt tacka som har funnits med länge här i bostadsutskottet. har verkligen bidragit till trevliga debatter och sett till att vi nya ledamöter i utskottet har fått en god inblick i vad som har förevarit. 9 Samhällsbyggnadsminister (): Jag har två kommentarer på slutet. Den ena är att det här visar hur viktig och avgörande hela översynen av allmännyttan och allbolagen är. Det visar också att det finns en väldig skillnad i den ideologiska inställningen mellan och mig. om ombildning är inte bara en fråga om när det finns jämförelsematerial och inte. För mig är också ombildningen ett politiskt ställningstagande i sig, att säga nej till respektive att bejaka, som gäller för andra partier. Det är väl den utgångspunkten som kommer att vara den stora, hoppas jag, både i diskussionerna här och i valrörelsen. Jag tror att vi alla skulle tjäna på om bostadsfrågan blev en större fråga där än den har visat sig vara i den allmänpolitiska debatten men också inför de ställningstaganden som kommer successivt under nästa mandatperiod när vi har på bordet. Tack för den här diskussionen! Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2005/06:454 om byggbranschen och boendeutveckling 10 Samhällsbyggnadsminister ():