prot · GT09102 · 2006-04-05 00:00:00 — 1: 23 v, 16 mp, 1 - Avstod: 2 fp Frånvarande: 22 s, 11 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 10 (Otillbörlig påverkan) 1. utskottet 2. res. 8 (fp, c, mp) Votering: 220 för utskottet 77 för res. 8 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 27 kd, 23 v, 1 mp För res. 8: 42 fp, 19 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 20 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 13 (Otillbörliga medel vid människohandelsbrott) 1. utskottet 2. res. 11 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 146 för utskottet 148 för res. 11 55 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v, 1 mp För res. 11: 45 m, 41 fp, 27 kd, 19 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 7 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 18 (Översyn av sexköpslagen) 1. utskottet 2. res. 16 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 145 för utskottet 150 för res. 16 54 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v För res. 16: 45 m, 42 fp, 27 kd, 19 c, 16 mp, 1 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 35 (åldersrekvisit) 1. utskottet 2. res. 31 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 146 för utskottet 149 för res. 31 54 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v, 1 mp För res. 31: 45 m, 42 fp, 27 kd, 19 c, 15 mp, 1 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 37 (Preskriptionstid för barnpornografibrott) 1. utskottet 2. res. 33 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 145 för utskottet 150 för res. 33 54 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 23 v För res. 33: 45 m, 42 fp, 27 kd, 19 c, 16 mp, 1 - Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 45 (Djurplågeri) 1. utskottet 2. res. 39 (mp) Votering: 278 för utskottet 19 för res. 39 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 45 m, 41 fp, 27 kd, 22 v, 19 c För res. 39: 1 fp, 1 v, 16 mp, 1 - Frånvarande: 20 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - Punkt 49 (Underlåtenhet att bistå nödställd) 1. utskottet 2. res. 41 (kd) Votering: 267 för utskottet 28 för res. 41 2 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 42 m, 42 fp, 23 v, 19 c, 16 mp, 1 - För res. 41: 1 m, 27 kd Avstod: 2 m Frånvarande: 20 s, 10 m, 6 fp, 6 kd, 5 v, 3 c, 1 mp, 1 - och (båda fp) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU23 Trafikbrott. 136 (): Det är inte tal om annat än att drograttfylleriet på våra vägar är ett stort samhällsproblem. Det leder till enorma mänskliga kostnader och skördar dessutom väldigt många människoliv . Denna utveckling måste stoppas. Åtgärderna är många. Har vi en utveckling i samhället där människor konsumerar alltmer alkohol är det inte konstigt att det leder till att många fler människor också kör bil med alkohol i blodet. Det är väldigt viktigt att vi arbetar med det förebyggande för att motverka rattfylleri- och drograttfylleribrotten. Den tidigare debatten här i kammaren alldeles handlade bland annat om vilka orsaker som driver fram brottslighet. Det är klart att en människa som kör rattfull i bästa fall har bara ett kunskapsproblem som lätt kan påverkas eller har ett attitydproblem som går att förändra. Om man har ett reellt alkoholproblem så är det mycket svårare. Det krävs behandling. Därför är tillgången på missbrukarvårdsplatser helt central i detta perspektiv. När det gäller påföljdsval tycker vi från liberalerna att det är centralt att man har en tydlig markering att rattfylleri är ett mycket allvarlig brott. Vi ser gärna en viss skärpning i synen på detta, framför allt vid grovt rattfylleribrott, det vill säga när man har mer än 1,0 i blodet. Då har man druckit väldigt mycket, och det går att konstatera att man tyvärr är ganska likgiltig inför den fara som man försätter andra människor i när man ger sig ut på vägarna i bilen. Detta är en del, men jag tycker att den bild som framkommer i reservation nr 2 är ännu viktigare. Där pekar vi på vikten av att människor ådöms behandling. Det går inte nog att återupprepa att om man kör bil rattfull så har man ett kunskaps-, ett attityd- eller ett reellt alkoholproblem. Detta måste adresseras. Därför kan man fundera på om man ska låta det vara som det är , relativt sett frivilligt trots allt. Men jag tycker inte att vi kan acceptera detta. Det måste framgå av domstolens dom att man är skyldig att underkasta sig någon form av påverkansprogram. Det kan till exempel vara bara att man tio gånger måste gå och lyssna på vilka skador som kan uppstå och hur alkohol går in och ut ur blodet för att man ska kunna lära sig detta. Om man kör rattfull så har man ju något problem åtminstone med kunskapen. Annars kör man inte rattfull. Det är ingen som vill göra det; det är jag helt övertygad om. Människor vill inte köra rattfulla, men det finns en orsak. Det tycker jag måste framgå. har vi projekt som pågår där man med som huvudman, i regel, direkt vid en kontroll där det avslöjas att någon har kört rattfull får kontakt. Man får veta att man kan få delta i ett program. Det har visat sig vara ganska positivt. Det är ju så tydligt att man blir skärrad själv när man drabbas av detta. Jag påstår ju att ingen i regel aktivt vill köra rattfull. Därför är man mottaglig för att delta i dessa program. Detta borde inte vara konstigt. Det är en tydlig signal. Här pratar vi om en smartare påföljd och en humanistisk påföljd. Det handlar om behandling och påverkan, och det måste vara tydligt. finns det en uppsjö av påföljder. Man kan till exempel få villkorlig dom och samhällstjänst. Det kan vara alla möjliga verksamheter, men det är ingen som slutar att köra rattfull om man inte adresserar kunskaps-, attityd- eller det reella alkoholproblemet. En fråga som också har varit uppe när det gäller detta är frågan om eftersupning, som också delvis har hanterats av rattfylleriutredningen. Man har kommit fram till slutsatsen att detta inte är något stort problem. Man konstaterar att det kan vara 1020 fall där eftersupning leder till att en person faktiskt inte får någon påföljd. Man tror dessutom att det kan vara något fler fall eftersom det leder till att man lägger ned åtalet därför att det inte går att bevisa. När man pratar med poliser och åklagare som jobbar med de här fallen säger de tydligt att en hel del inte ens kommer så långt därför att det tar så enormt mycket kraft att möta den person som inte sällan systematiskt ägnar sig åt detta. Då kommer man tillbaka till de generella straffreglerna. De människor som kör rattfulla och drograttfulla gång på gång har väldiga problem. Jag tycker rejält synd om dem. Jag tycker att de är förtjänta av rejäl vård . De behöver detta. Samhället skulle generellt må bättre av det, för de skulle därmed inte vara farliga på det sätt som de är . Eftersupning är ett reellt problem, och det tycker jag att vi måste adressera. Därför finns det en mycket bra reservation, reservation nr 5, som handlar om detta. Om man går vidare tycker jag att man ska se vad man kan göra med andra myndigheter. När jag är ute med trafikpoliser och kollar hur man jobbar med nykterhetsfrågor ser jag att man kan komma fram till att de personer som arbetar med trafikinspektion, det vill säga trafikinspektörerna, också borde få ha rätt och möjlighet att ta ett alkoholutandningsprov. De går ju ändå igenom till exempel tung trafik, bromsar och ljus och sådant för att stärka säkerheten på våra vägar. Det borde inte innebära någon direkt utarmning av de polisiära befogenheterna, utan jag tycker att det vore att använda statens resurser något mer effektivt. Samma sak gäller tullens tjänstemän. Vid våra gränser är det viktigt att tullen förutom att den uppfyller sin egen uppgift kan se till att den garanterar att människor som kommer, inte minst i tung trafik, till våra gränser för att transportera gods får mötas av en alkoholkontroll. Vi vet ju att detta är ett enormt problem. Det är ett problem som också ska mötas med andra åtgärder. Det är självklart att jag tycker att det är en fruktansvärd moral som finns på vissa av våra rederier och våra båtar som trafikerar hamnar när man bjuder chaufförer på alkohol och så vidare på ett sätt som är helt oacceptabelt. Jag tycker också att det är värt att lyfta fram frågan om beslag av fordon. Vi har kommit en viss bit på vägen när det gäller polisens möjligheter att beslagta nycklar. Det spelar roll. Jag känner personligen till fall där människor kända rattfyllerister har påträffats med bilnycklar. De har lovat att de inte ska ut och åka bil. har de kört ihjäl en annan människa. Här pratar vi om en integritetsavvägning. Det gäller människors rätt att trots ett missbruk och trots återkommande brottslighet bära bilnyckel. Vi har nått fram dit. Jag tycker att man måste fundera på att det inte bara är en nyckel. Man måste fundera på om inte hela bilen faktiskt kan kontrolleras. Här handlar det om att skydda människoliv. En person som är väldigt påverkad av droger eller alkohol är livsfarlig på våra vägar. Detta är att ta tydlig ställning till vem det är som vi måste skydda. Jag menar att en tydlig lagstiftning på detta område också skyddar den person som riskerar att köra ihjäl en annan människa. Det är en vinnvinn-situation, som det kallas. Det finns ingen förlorare, bara vi vågar ta ställning. Det är en målkonflikt som är mycket enkel att lösa, tycker jag. Slutligen tycker jag att har en rätt intressant reservation. Det gäller reservation nr 11 om hastighetsöverträdelser. Det har skett en viss skärpning med penningboten; vi håller i alla fall på att diskutera det. För de riktigt, riktigt grova hastighetsöverträdelserna, där människor är helt hänsynslösa det gäller inte dem som kör 125 på en 110-väg utan dem som blåser på i 160 på en 90-väg så tycker jag att det är värt att fundera på om det inte är riktigt att göra så som föreslår, nämligen att i stället använda sig av dagsbot. Då skulle man markera allvaret. Jag lovar att det skulle få effekt på de absolut mest livsfarliga hastighetsöverträdelserna. Det är ju alkohol, hastighet och personlig säkerhet i bilen som avgör om vi ska nå någonstans när det gäller att få färre döda i trafiken. tar detta till sig. Vi kommer att återkomma och diskutera med . Vi kommer att diskutera i hela alliansen vad vi kan göra med detta. Jag tycker att det är en fråga som är väl värd att fundera på. Jag ska inte hålla på mycket längre. Det vi pratar om är ett viktigt område. Det är målkonflikter som är tydliga, men för oss i är det självklart att se till att våra vägar blir säkrare. Då måste man ha effektivare åtgärder och effektivare påföljder när det gäller rattfylleri. Det måste inte nödvändigtvis alltid vara längre straff bara för de grövsta brotten. Men vi måste se till att alla får en påföljd som innebär behandling. Annars är verksamheten ganska meningslös, skulle jag vilja påstå. Jag yrkar bifall, fru talman, endast till reservation nr 1 för tids vinnande. Men jag står självfallet bakom samtliga reservationer. 137 (): Det är någonstans i . Jag citerar ur Sydöstran: Bilen körde sicksack på vägen och var nära att krocka med flera mötande fordon. Föraren avslutade färden efter att i hög hastighet försökt köra om en bilist på insidan. Han landade i en potatisåker och smet sedan från olycksplatsen. Den uppseendeväckande händelsen inträffade på den hårt trafikerade länsvägen mellan och , i höjd med , . Vittnen på platsen berättade om vansinnesfärden som kunde slutat med en dödsolycka. Han körde fram och tillbaka, på fel sida av vägen. Bilister fick väja för att undvika kollision. Han höll bland annat på att krocka med postbilen, berättar en kvinna. Ett annat vittne uppger att mannen med gasen i botten försökt köra om honom på insidan. Jag fattade först inte vad som hände. är jag bara förvånad över att han inte välte när han körde ned i diket. Han körde rakt på en stor sten, säger vittnet och skakar på huvudet. Kvinnan försökte förmå mannen att stanna kvar tills polisen kom. Men hon backade när han tog fram en skruvmejsel. Han verkade hotfull. Jag vågade inte ta någon diskussion med honom. Jag förstod att han var kraftigt drogad. Så mannen försvann från platsen och hämtade, enligt vittnen, en cykel i ett hus i närheten. Polisens hundpatrull har försökt spåra upp honom. Ännu var mannen på fri fot. Enligt länsvakthavande befäl är han känd av polisen. Han är och hemmahörande i . Detta var ordagrant återgivet från Sydöstran . Enligt vår andra lokaltidning, BLT, säger trafikpolischefen i , , följande: kör 16 000 rattfulla bilister på vägar. För att förstå omfattningen går det att jämföra med taxibilar, som det i grova drag finns lika många av. I detta betänkande behandlas ett stort antal motioner från den allmänna motionstiden och 2005 och också en motion väckt med anledning av proposition 2005/06:30. Och , fru talman, kommer majoritetens favorit i repris: Utskottet föreslår, i huvudsak med hänvisning till gällande regler och pågående arbete, att samtliga motionsyrkanden avslås. är visserligen klar, men det behöver ju inte betyda att förslag till förändringar och förbättringar kommer i närtid. Då det gäller den här typen av brottslighet, som utsätter oss vanliga för stora risker, ibland med dödlig utgång, har regeringen hitintills inte varit så snabb och haft en sådan brådska som när det gäller buggning och andra integritetskränkande åtgärder, för att ta upp en tråd från den förra debatten. Detta är i och för sig nödvändigt. Men man får inte glömma den brottslighet som drabbar vanligt folk. Det är sådana motioner som tas upp i denna så kallade motionsslakt, för att låna ett uttryck som man använder i det här huset. Vi moderater står bakom samtliga reservationer och särskilda yttranden där vi finns med men yrkar bifall endast till reservation nr 1. Vi moderater har i olika sammanhang föreslagit en påföljdsreform som bland annat innebär att hela straffskalan ska utnyttjas. Så är verkligen inte fallet . hamnar i stort sett alla påföljder strax ovanför minimistraffet, inte minst när det gäller de här brotten. I ganska många fall hamnar de till och med under minimistraffet. Det tar vi upp i vårt särskilda yttrande nr 2. Om domstolen skulle börja utnyttja hela straffskalan och utgick från mitten vid så kallade brott av normalgrad, skulle vi varken behöva höja eller sänka några straffskalor. Det finns några undantag, och några sådana undantag kan vara rattfylleri, drograttfylleri och grov olovlig körning, och det av alldeles speciella fall. Jag vet ännu inte hur det har gått i det fall som jag inledde mitt anförande med. Men jag kan tillåta mig att spekulera lite grann. Jag har dessutom erfarenhet som nämndeman innan jag kom in i och har konfronterats med sådan här brottslighet lite grann i alla fall. Mycket talar för att mannen som körde bilen var påverkad av alkohol och förmodligen av andra droger, saknade körkort men trots detta vanemässigt körde den bilen och många andra. Och dessa bilar uppfyllde troligtvis inte kraven på trafiksäkerhet. Jag tar tillfället i akt att citera en av dagens motioner som en partikollega, , har skrivit. Han uttrycker lite grann vad som händer på våra vägar. Om det är 16 000 som kör rattfulla, lika många som taxibilarna, är det inte helt ofarligt att möta en av dessa medtrafikanter. Motionen lyder som följer: Ute i trafiken är drogmissbrukarna mycket farliga och det inträffar ofta allvarliga olyckor som en följd av deras framfart. Enligt uppgift är det fråga om grovt kriminella, som inte är rädda för att bli rapporterade av polisen, som står för en stor del av denna brottslighet. Drograttfylleriet försvinner ofta bland andra brott som de åtalas för och ger i praktiken inte så stor effekt på straffet. Rättsvårdande myndigheter har länge efterlyst en tydlig markering från samhällets sida att drograttfylleri är farligt. Jag anser att man borde kunna döma till särskilt straff för drograttfylleri, där en höjning av straffskalan till fängelse skulle innebära en möjlighet att begära dem som begår brotten vanemässigt häktade. Detta skulle i sin tur innebära att man kunde bryta kedjan av upprepade drograttfyllerier. Dessutom skulle de här människorna i alla fall vara borta från trafiken, vilket kanske skulle skona en och annan medmänniska. Vi anser att man måste ha möjlighet att döma särskilt för drograttfylleri och att man också ska kunna häkta i svåra fall för att få stopp på de här förarna. Detta uttrycker vi också i olika reservationer. För dem som döms för rattfylleri ska kvalificerad vård ingå som en obligatorisk del av påföljden. Varför vågar eller vill majoriteten inte uttala detta? Varför gömmer ni er bakom en mening som den här: Utskottet ansåg att något hinder mot att bedriva en sådan typ av behandling inte torde föreligga och konstaterade att sådan verksamhet också förekom inom kriminalvården. Utskottet såg inga nackdelar med detta behandlingsinslag på frivillighetens grund. Jag tycker att det vore mycket bättre om ni vågade ta bladet från munnen och säga vad ni tycker. Vill ni att alla ska ha vård, så säg det i så fall! Vi är faktiskt valda till den här kammaren, i alla fall känner jag det så, för att framföra vad vi tycker är rätt och riktigt och inte gömma oss bakom några kryptiska formuleringar. Vill ni att folk ska ha vård, så säg det! Ni har ju suttit , så se till att de får det då! Vi vill också kriminalisera så kallad eftersupning. Här får majoriteten stöd av utredningen som har sagt att de inte tycker att man ska kriminalisera det. Men vi är inte tveksamma. Det har man gjort framgångsrikt i , och vi tycker att vi ska göra det i . Vidare tycker utskottsmajoriteten att det framstår som alltför långtgående att ge privatpersoner rätt att ta hand om berusade privatpersoners nycklar och på så sätt hindra att en berusad förare sätter sig i bilen och kör. Jag tycker att det i stället borde vara var mans och kvinnas plikt att hindra den som är på väg att sätta sig berusad bakom ratten och ge sig ut i trafiken. Detta tycker jag av två skäl. Det ena är att oskyldigas liv och hälsa kan skonas och räddas. Det andra är att man har möjlighet att hindra den som är på väg att begå ett allvarligt brott. Ni socialdemokrater brukar ju med stor inlevelse och helt rätt gång efter annan tala om hur viktigt det är med brottsförebyggande arbete. Det är dags att övergå från prat till handling. 138 (): Betänkandet Trafikbrott avviker inte från det gängse mönstret i : Avslag på samtliga motioner. Det har sagts förr här i kammaren . Efter en sammanfattning på sex rader blir utskottsmajoritetens förutsedda slutsats att alla motionsförslag som vanligt bedöms vara kass, och alla bör de självfallet avslås. I det fall det ändå skulle ligga något värde i någon detalj i något förslag säger man att regeringen redan har tänkt på det och givetvis har en utredning eller beredning som pågår som inte under någon omständighet bör eller kan föregripas eller förbigås. Så går det till, och så lägger vi ännu ett betänkande till handlingarna i överfulla arkiv. Men tänk om det ändå inte vore helt fel att anta något av motionsförslagen. Trafikmiljön är inte problemfri och olycksfri. Det finns faktiskt behov av förändring. har visat att minst var femte dödsolycka och varannan singelolycka med dödlig utgång är alkohol- eller drogrelaterad. Det finns alltså anledning att seriöst beakta varje seriöst förslag och det utan varje dags dröjsmål. Jag väljer att nämna tre goda förslag som med sömngångarens skenbara säkerhet avvisas. Nr 1: Likhet i bötessystemet. Vi föreslår helt enkelt att böter för trafikbrott ska drabba lika, oavsett förarens nationalitet. Man ska inte ha förhandsdispens från påföljd beroende på nationalitet, det vill säga fribrev för brott mot vilotider och fortkörning. Det snedvrider konkurrensen inom yrkestrafiken men ökar framför allt genom förutsedd straffeftergift för vissa förare skaderisken i trafiken. har tillkännagivit för regeringen att åtgärda denna fråga. Ändå visar utskottet inkonsekvensen, nästan fräckheten, att föreslå avslag. Nr 2: Eftersupning. Nuläget tillåter en olycksdrabbad förare att öka på promillen efter olyckan eller hävda att så skett. Det kan då bli omöjligt att bevisa att promillen fanns före olyckan. Förövaren undgår därmed straff, ett elegant sätt att helt lagligt undgå lagens inte så långa arm. Rattfylleriet tillåts passera utan åtgärd, och den skyldige går fri. Det enkla förslaget är att i likhet med helt enkelt kriminalisera intag av alkohol eller narkotiskt preparat efter en trafikolycka. Men nej, det var inget bra förslag tydligen. Nr 3: Utred rätt för enskilda att tillfälligt beslagta startnyckel för att förhindra förestående rattfylleri! infördes rätten för polisman att tillfälligt beslagta fordonsnyckel eller fordon från den berusade som är i färd med att ge sig ut och köra för att förhindra trafikbrott och trafikolyckor. Vi menar att åkturen hindras och att brott och olycka förebyggs lika effektivt oavsett om nyckeln omhändertas av en polis eller av en annan person. Självklart måste samma regelverk som vid polismans ingripande gälla med skyldighet att rapportera åtgärden till överordnad instans. Vi vill bara inledningsvis få möjligheten utredd i syfte att förebygga brott och olyckor. Men nej, nej och åter nej. Mer har föreslagits. Mer finns att säga. Det gäller vikten av snabb och kompetent hantering av trafiknykterhetsbrott, påverkansprogram och annat. Den intresserade, det vill säga den som inte ingår i majoritetsgrupperingen och just därför inte vill hitta något av värde, kan läsa våra motioner och vidare i betänkandet. Avslutningsvis vill jag understryka betydelsen av att polis och övriga rättsväsendet tar på största allvar att en allt större del av trafiknykterhetsbrotten orsakas av andra droger än alkohol. Inte minst visade utskottets utfrågning att det finns brister i kunskaper och utrustning när det gäller drogfylleri. Det finns här ett klart behov av att öka och fördjupa kunskaperna. Det finns anledning att understryka rättsväsendets och även ansvar för att initiera och stödja forskning inom området. Det finns ett klart behov av att sätta i verket den kunskap som redan finns, efterhand också den nya kunskap som förhoppningsvis tillkommer genom polisens framsynta stöd till framtida forskningsinsatser. Med detta, fru talman, vill jag säga att jag självklart liksom i övrigt står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 3. 139 (): och har vi haft betänkanden med sådant som vi har debatterat så förut, men det här är ändå lite nytt. Det är första gången vi debatterar trafikbrott på det här sättet. Lite förnyelse är inte fel. Till det här betänkandet har tio reservationer. Man skulle kunna sammanfatta allihop i orden hårdare tag mot rattfylleri och andra trafikbrott men också stöd och behandling till dem som behöver hjälp att lämna ett missbruk. Först vill jag yrka bifall till reservation 5 under punkt 8 om eftersupning, även om vi givetvis står bakom samtliga våra reservationer, som man brukar säga. Jag tror att det är viktigt att man utgår från två utgångspunkter när man pratar om rattfylleri, dels att det är ett grovt brott som drabbar väldigt många människor med lidande och död, dels att de allra flesta som kör rattfulla faktiskt har ett missbruksproblem som de önskar bli av med. De här två utgångspunkterna måste på något sätt gå att förena. Polisen och tullen måste kunna använda effektiva åtgärder för att hindra rattfylleri, och de som blir tagna ska inte kunna skylla ifrån sig på eftersupning utan ska få ett fängelsestraff när det handlar om grovt fylleri.