prot · GT09111 · 2006-04-26 00:00:00 — Om det inom det aktiva jordbruket eller på landsbygden finns energiska företagare som brinner för sin roll att vara företagare, tycker jag ändå att det är lite märkligt att vi har en regering som ser till att företagandets villkor och företagarens villkor faktiskt inte gör det möjligt att leva upp till vara den energiska företagaren. Vi har till exempel regler om administration, och vi har krav när det gäller medfinansiering i sjukförsäkringen. Samma sak gäller detta att kunna få vara lönsam. Det borde egentligen vara någon av de första åtgärder som man vidtar, oavsett om vi har ett program för landsbygdsutveckling eller ej. Dessutom är ju den här personen också en engagerad markägare. Basen i företagandet är ju oftast skogen, marken eller vattnet. Ändå vågar vi inte lita på att dessa människor kan förvalta sin mark och natur själva. Man börjar nagga äganderätten i kanten även om regeringen säger att man ska få vara en engagerad markägare. Vi har till exempel diskussionen om strandskyddslagen som direkt sätter sig på tvären när man vill utveckla utifrån de resurser man har. Det tredje är, tro det eller ej, att personer som bor utanför tätorterna och storstäderna vill, precis på samma sätt som alla vi andra, ha ett fungerande socialt liv i vardagen. Det förutsätter att det finns möjlighet att ordna barnomsorg, skola och äldreomsorg. Det är vi alla överens om. Men om vi säger i enighet att lokala behov behöver lokala lösningar, varför envisas då regeringen med att vara motstridig till alternativa lösningar, till exempel inom barnomsorgen. Samma sak gäller infrastrukturen. Det behövs vägar för att ta sig till och från, det vill säga hårdvara. Men det behövs också mjuk infrastruktur i form av kultur. Det behövs service för att man ska kunna ha ett drägligt vardagsliv, oavsett om det är offentlig service, som jag nämnde tidigare, eller kommersiell. Vi måste hitta nya lösningar på detta. Man måste också kunna bo om man ska kunna verka ute på landsbygden. har vi problem med att få bygga, inte minst genom strandskyddsreglerna. Det är också svårt att få ta lån på de ställen där taxeringsvärdena är låga. Det finns inte tillräckligt med riskvilligt kapital. Detta är egentligen fundamentala uppgifter som borde lösas för att i första hand se till att människor med drivkraft kan få ett mänskligt liv på landsbygden. hoppas jag att det kommande landsbygdsprogrammet kan få vara en motor. Just nu förhandlar regeringen med sina stödpartier om innehållet i programmet. Om det får vi inte säga någonting. Jag ska ändå avslutningsvis säga att när vi i för sedan skulle formulera strategin eller upplägget för detta hade vi ingen aning om hur stor summan pengar skulle vara. Det är ändå en ganska viktig förutsättning. Men jag är glad att våra allianskolleger i hjälpte regeringen på traven när man skulle lägga om strategin så vi faktiskt fick ett utökat landsbygdsutvecklingsanslag på . Jag är glad att regeringen tillsammans med sina stödpartier, även om jag inte gillar dem i alla lägen, faktiskt har lagt fram ett förslag om den här miljarden. Det underlättar även för oss när vi gör vår budget. Jag hoppas att det får vara en start på det hela. I det programmet, där jag åtminstone kan påverka genom den reservation som jag tänkte yrka bifall till om prioriteringsområdena, handlar det om att satsa mest och främst på inriktningsområde nr 2. Det gäller alltså reservation nr 5. 146 (): Jag ska börja med att yrka bifall till samma reservation som gjorde, nämligen reservation nr 5. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 5. Precis som sitter jag i . Vi hade en träff där . Vi diskuterade i lite mindre grupper, och när vi presenterade oss för varandra presenterade sig den ena efter den andra så här: Ja, jag bor på min gård, och jag är sjuttonde generationen som brukar och äger den här marken. Man kunde känna den stolthet som var och en som presenterade sig kände för de rötter som ligger djupt i den svenska landsbygden. Jag tror att det är en av de saker som gör att så många av oss känner en stark samklang med landsbygden. Där finns våra rötter, och där finns mycket av vårt kulturarv. Själv tillhör jag första generationen på tredje våningen i miljonprogrammet. Man kan ju undra varför en person med den bakgrunden också brinner för de här frågorna. Det finns en politisk klyscha som har ett väldigt viktigt innehåll, nämligen att stad och land går hand i hand. Det är en klyscha, men den har ett viktigt innehåll. Det viktiga innehållet är att landsbygden och landsbygdsutvecklingen inte är en ensak för landsbygden. Det är en sak för hela . Det är viktigt för hela att vår landsbygd utvecklas på ett bra sätt. Jag tror att en av de största förmånerna jag känner att jag har fått av att vara med i är att få se den svenska landsbygden och dess enorma potentialer. Vår landsbygd är naturligtvis hem för den areella näringen. Det är en näring som ger av vår bnp och av våra arbetstillfällen. Men landsbygden är så mycket mer än de areella näringarna. Det är plats för rekreation och turism och det är som jag sade tidigare en del av vårt kulturarv, men det är framför allt en plats med många fantastiska människor och entreprenörer. Det är egentligen grunden och det som är viktigt med LBU-medlen. LBU-medlen är en del av vår landsbygdspolitik. Jag tror att vi behöver en samlad landsbygdspolitik, för när fler och fler människor bor i staden och färre och färre på landsbygden, då tar vi av oss våra glasögon, och då ser vi inte så bra. Vi behöver sätta på oss landsbygdsglasögonen ibland och se på politiken med landsbygdsögon. Då finns det flera politiska beslut som man aldrig någonsin skulle fatta. har redovisat några av dem. Jag kan bara säga att jag inte förstår hur någon, om de har landsbygdsglasögonen på sig, skulle kunna komma på de förslag som socialdemokratin har när det gäller visstidsanställningar och deltidsanställningar, när man vet att vi har en landsbygd där mångsyssleri på något sätt är grunden för att kunna fungera. Men låt mig gå till det som utgör huvuddelen av det här betänkandet, nämligen landsbygdsutvecklingsprogrammet. Jag tillhör dem som är alldeles övertygade om att landsbygdsutvecklingsprogrammet aldrig någonsin kan leda till utveckling, tillväxt och så vidare på landsbygden. Det kan bara de människor som finns på landsbygden göra. Däremot kan det här programmet, rätt hanterat, hjälpa dem och ge dem verktyg för att utveckla sina bygder och sin landsbygd. Men då är det viktigt att inriktningen på programmet blir rätt. Just nu tror jag, som sade, att det här till stor del är en del av EU:s jordbrukspolitik. EU:s jordbrukspolitik går igenom stora förändringar just . Därmed påverkas också vår landsbygd. Därför tycker jag att det är så oerhört viktigt att vi just nu lägger väldigt mycket av de resurser som finns i landsbygdsutvecklingsprogrammet på miljöersättningarna. Vi har en förändring på landsbygden. Vi har frikopplat produktion och bidrag, och det tycker jag som folkpartist är väldigt bra. Men det innebär också att vi kan få en utveckling som vi inte tycker om. Det som oroar mig allra mest är om vi får en förändring framför allt när det gäller de betande djuren, som innebär att det öppna landskapet och den biologiska mångfalden hotas. Här har landsbygdsutvecklingsprogrammet en oerhört viktig uppgift att motverka det här. Det är också så att man sedan det gamla programmet har mycket tydliga bevis på att man just kan göra det. Är det något område där utredningen har visat att man har lyckats med landsbygdsutvecklingsprogrammet är det just när det gäller miljöersättningarna och möjligheterna att öka och behålla den biologiska mångfalden och det öppna landskapet. Fel hantering av miljöersättningarna däremot kan motverka det som faktiskt är viktigt för MTR-reformen, nämligen att man får ett mer dynamiskt jordbruk som startar odling av nya grödor. Därför måste man ha ett fokus på miljömål och miljöersättningar, och inte fokus på till exempel enskilda grödor när man formulerar arbetet med detaljerna i hur man arbetar med miljöersättningarna. En sak har tillkommit i det här landsbygdsutvecklingsprogrammet jämfört med det förra, och det är att man har öppnat upp för en mer generell landsbygdsutveckling, en som inte tar sikte framför allt på jordbruket och på de areella näringarna utan som tittar på allt det där andra som finns ute på landsbygden: turistnäring, småskalig produktion och annat. Här tror jag att vi måste vara ännu mer försiktiga så att vi inte utformar åtgärderna på fel sätt och så att vi inte utformar åtgärder som innebär snedvriden konkurrens mellan olika företagare. Jag tror att vi behöver satsa framför allt på sådant som gör det lätt att vara företagare på landsbygden. Det tycker jag är en nyckelfråga. Det är inte företagen på landsbygden som är det viktiga det är företagaren. Företagare innebär också barnomsorg, fungerande kommunikationer, ett bra Internet, inte bara för företagets skull utan också för att sonen ska kunna chatta med kompisarna i . Det är att skapa goda livsvillkor på landsbygden, och jag tycker att det är oerhört väsentligt att insatserna i område 3 fokuserar så här brett i stället för på kanske enskilda insatser gentemot enskilda företag. Därmed vill jag tacka mina kolleger för debatten. Jag hoppas att vi tillsammans ska forma en bra utveckling för landsbygden. Det är ett oerhört viktigt ansvar. 147 (): Jag vill börja med att tacka , och för tre väldigt bra inlägg: inledningen och de här två väldigt kunniga, breda, skickligt framförda anförandena. En ny syn på landsbygdens attraktivitet och möjligheter växer fram i vårt land, bort från bilden av landsbygden som ett gigantiskt Pistvakt eller skitigt Hem till gården. Pittoreskt och kul som underhållning, javisst medan det verkliga livet levs vid Stureplan eller i städernas bostadsområden, köpcentrum eller tjänste- och tillverkningsföretag. Enligt en undersökning gjord av vill av svenska folket att utvecklingsmöjligheterna för jordbruk och skogsbruk ska tas till vara. vill bevara det öppna landskapet med åkrar, gårdar och djur vad tycker de andra , tro? Det var konstigt. tycker att det är viktigt att skapa fler jobb på landsbygden. Förutom de ungefär 1,5 miljoner människor som bor på landsbygden säger sig ytterligare en halv miljon vilja göra det i stället för att trängas på den dryga procent av landareal som utgörs av städer och tätorter. Det kan också vara värt att notera att ungefär hälften av svenska folket faktiskt har tillgång till fritidshus och att fler och fler tillbringar mer och mer tid i sitt alternativa boende. Jag är övertygad om att resultatet av Temoundersökningen har sin motsvarighet i en strävan hos de allra flesta av oss om en ökad livskvalitet, förbättrad hälsa och behov av och vilja att försäkra sig om kvalitet i hela livsmedelskedjan, men också i förståelsen för att basresurserna i vårt land måste värnas och tas till vara för inte minst livsmedels- och energiproduktion. Men frågan är om regeringen, och olika myndigheter inte hamnat lite grann på efterkälken och att det finns ett glapp här eftersom bristen på en sammanhållen strategi för landsbygdspolitiken saknats, sett i relation till den ganska överväldigande positiva inställningen till landsbygdens förutsättningar som den här undersökningen visar. Många boende på landsbygden har dessutom känt sig förbigångna och osynliggjorda när vägunderhållet dras ned, den offentliga och kommersiella servicen minskar, äganderätten kringskärs och rovdjurspolitiken är lomhörd inför landsbygdsfolkets signaler. Det bullrar i bygderna och byarna, herr talman. Jag hoppas att det inte har stört nattsömnen men att tonerna ändå nått fram. har vi sett ett delvis nytt fenomen i vårt land. En rad upprorsrörelser har formats. , , föräldrauppror, stormuppror, och bensinskatteuppror är några exempel. De har uppstått spontant, utgår från landsbygden, organiseras lokalt och samlar sig omkring konkreta vardagliga problem. De flesta är uttryck för känslan av att behandlas och bemötas som någon sorts medborgarnas andrasortering. har lyssnat och fört dialog, och vi har format ett förslag till sammanhållen landsbygdspolitik som ska behandlas vid vårt riksting . Vi tar naturligtvis fasta på det som och lyfte fram, engagemanget som finns hos enskilda människor, hos dem som bor och verkar på landsbygden, men vi ser också det uppenbara behovet av arbetstillfällen, service, kommunikationer och det öppna landskapet som utgör de grundläggande förutsättningarna för en fortsatt utveckling. Bland annat föreslår vi att det nu är dags att ur ett landsbygdsperspektiv göra konsekvensanalyser av alla förslag och beslut inom politiken och hos olika myndigheter. talade om landsbygdsglasögon, och i kallas det rural proofing. Vi föreslår att det införs också i . Vi får väl återkomma till en mer allmän landsbygdspolitisk debatt vid ett annat tillfälle för att nu i stället något fokusera på den del som handlar om det så kallade landsbygdsprogrammet som behandlas i vårt betänkande. Detta program, som är en del av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, utgör bara en del, men en mycket viktig del, av landsbygdspolitiken. välkomnar den utökning av programmet som regeringen har aviserat i vårpropositionen. Vi har pekat på att mer resurser behövs för att nå de viktiga mål, inte minst med avseende på miljön, som redan finns beslutade. Med starkt stöd, på gränsen till påtryckningar, från och andra partier lyckades regeringen utöka pengapåsen som kommer från EU. Till den summan förs nu också medfinansiering samt en utökning så att området tillförs i genomsnitt . Bra jobbat, regeringen! Detta ökar möjligheten att ta till vara de resurser som inte minst jord- och skogsbruk har att erbjuda när det gäller att forma en utveckling för hela landet som är hållbar ekologiskt, socialt och ekonomiskt. I ett antal reservationer, som själva eller tillsammans med andra fogat till betänkandet, efterlyser vi en större tydlighet på vissa områden. Vi vill att kontinuiteten med nuvarande program ska betonas starkare liksom att programmet ska ha klart fokus på de gröna näringarna. Den allt överskuggande delen av stödet bör även i fortsättningen riktas mot miljöförbättrande åtgärder inom insatsområde 2 liksom till jordbruket i mindre gynnade områden. En långsiktig satsning bör göras på miljöanpassat jordbruk där konventionellt och ekologiskt jordbruk kan samspela. Stödet för odling av fånggrödor i syfte att minska kväveläckaget bör utvidgas till att även omfatta områdena runt , , och . Vall- och betesstöden behöver stärkas. Åtgärder inom skogsbruket ska tydligt avgränsas till miljöåtgärder samt småskalig förädlingsverksamhet. Stimulans för odling av energigrödor bör skapa förutsättningar för lönsamhet för den som vill gå över från livsmedelsproduktion till odling för energiändamål. Investeringsstödet, inklusive startstödet, behöver stärkas och åldersgränsen höjas. Stödet till och de lokala utvecklingsgruppernas arbete bör höjas. Till slut, herr talman, vill jag betona vikten av att det program som kommer att skickas till för godkännande har en parlamentarisk förankring. Programmet kommer att omfatta nästan . Det berör viktiga värden samt stora områden och många människor i vårt land. Ett omfattande arbete har skett vid myndigheter och i arbetsgrupper. har avgivit ett delbetänkande, regeringen har författat en skrivelse, och är man på sannolika skäl misstänkt för att i avskildhet pussla ihop ett program tillsammans med stödpartierna. Jag hoppas att Socialdemokraterna ger klart besked om att regeringen före överlämnandet av programmet samråder med miljö- och jordbruksutskottet samt med . Naturligtvis står jag bakom alla reservationer som bär , men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna nr 5 och nr 44. 148 (): Precis som mina duktiga kolleger som varit uppe i talarstolen är även jag ledamot i den trevliga . Det svenska samhället präglas av djupa klyftor mellan stad och land, centrum och förort, tillväxtregioner och avfolkningsbygder. Kapitalets kortsiktiga logik ger upphov till en ständig tendens till centralisering av produktionen på bekostnad av helhetssyn och samhällsekonomisk effektivitet. De regionala klyftorna förstärker också skillnaderna mellan mäns och kvinnors möjligheter i samhället. Jag tror att de regionala klyftorna ytterst beror på strukturer som går utöver de enskilda regionerna. Därför måste staten ta det övergripande ansvaret för regionalpolitiken. Var och hur tillväxt sker är en maktfråga. Det krävs en helhetssyn på hur ekonomi, näringsliv och politik samverkar för att se till att utvecklingen går i en både uthållig och demokratisk riktning. Det ligger i det nationella ansvaret att skapa likvärdiga förutsättningar inom och mellan regionerna. Ett utjämningssystem är nödvändigt för att ge alla kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar så att alla, oavsett var man bor, kan få en rimlig basservice. Det är också statens ansvar att säkerställa att infrastrukturen är utbyggd och fungerar i hela landet så att hela befolkningen har tillgång till såväl bostäder, vägar och järnvägar som till tele- och datakommunikationer. Fungerande kommunikationer är en förutsättning för en regions överlevnad. Men vi behöver också ta vara på den lokala handlingskraft som finns runtom i , inte minst på landsbygden. Dels krävs det en demokratisering av makten över arbetet, boendet och miljön i närområdet. Dels krävs det verkliga utbildningsmöjligheter och ett jämlikt tillträde till arbetsmarknaden samt entreprenörssatsningar. Dessutom behövs det en väl fungerande närservice för allt från skola, vård och omsorg till handel och kultur. Det räcker att en enskild del av denna helhet försvagas för att utvecklingsmöjligheterna i en region ska skadas allvarligt. Det finns ett starkt samband mellan de areella näringarna och den regionala utvecklingen. har framför allt jord- och skogsbruket stor betydelse för landsbygd och glesbygd. En viktig åtgärd är att behålla förädlingsledet så lokalt som möjligt. Om man begränsar glesbygdens och landsbygdens roll till att vara råvaruproducerande försvinner såväl arbetstillfällen som möjligheterna till en mer långsiktig utveckling. Ett nära ansvar för naturresurserna ger större möjligheter att se vilka alternativa värden som finns i skogen, marken och havet. Det mer direkta beroendet av att skogen fortsätter att växa, fisken fortsätter att leva och marken fortsatt går att bruka öppnar möjligheten för att ta till vara de alternativa värden som finns. vill genom jordbruks-, skogs- och fiskepolitiken gynna det lokala förvaltandet. Endast genom ett ökat lokalt eller regionalt ansvar kan vi uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Landsbygdsprogrammet är ett av de stödprogram som finns för att genomföra åtgärder som främjar utvecklingen på landsbygden. Landsbygdsprogrammets roll är inte att stödja en utveckling som endast är till gagn för dem som bor och verkar på landsbygden. Den ska vara till nytta för hela samhället genom att främja alla värden som en levande landsbygd representerar. Det är viktigt med företagande på landsbygden. Företag skapar tillväxt och arbete, vilket gör det möjligt att både leva och verka på landsbygden. Samhället kan här bidra med goda infrastrukturella förutsättningar och ett förenklat regelsystem. De areella näringarna kommer även fortsättningsvis att ha stor betydelse för landsbygdsutvecklingen. För att landsbygden i sin helhet ska utvecklas är det nödvändigt med småskalig livsmedelsförädling och andra verksamheter knutna till jordbruket liksom förädling av övrig basindustri och utveckling av tjänstesektorn. I mitt parti anser vi också att landsbygdsprogrammet ska användas för att gynna kvinnors företagande på landsbygden. Det är också viktigt att yngre människor och de nya svenskarna på ett aktivt sätt kommer in i utvecklingsprocesserna. Utvecklingen inom mindre gynnade områden och norra speglar den allmänna strukturutvecklingen i landet mot färre och större gårdar. Här tror jag att miljö- och landsbygdsprogrammet är avgörande för att det öppna landskapet ska finnas kvar. Programmet kan även bidra till att motverka nedläggningen av åker- och betesmark. Det finns risk för att landsbygden utvecklas mot en ojämn könsfördelning, eftersom många unga kvinnor väljer att flytta till tätorterna medan flertalet män stannar kvar på hemorten. Det är därför mycket viktigt att kvinnors möjlighet till företagande och arbete på landsbygden gynnas. Ett jämställdhetsperspektiv bör finnas med som ett grundläggande värde i alla bedömningar och förslag i samband med utarbetandet och tillämpningen av det nya landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet ska stödja en utveckling mot ett mer jämställt samhälle. Många måste hjälpas åt att ta ansvar för landsbygdens utveckling. Sektorssamverkande åtgärder på alla nivåer bör prioriteras. Det finns ett starkt behov av att kommunerna på ett mer aktivt sätt medverkar i utvecklingsarbetet och att regioner och län ges större frihet när det gäller att ta till vara och stödja speciella utvecklingsförutsättningar. I denna debatt brukar också behovet av ett breddat partnerskap mellan ideella, privata och offentliga aktörer framföras. Vi i anser att detta bör uppmuntras och stödjas. Jag tror att vi alla vill försöka klara av att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Höga natur- och kulturmiljövärden ska också beaktas vid genomförandet av miljöåtgärder i odlingslandskapet. Landsbygdsprogrammet har tidigare visat sig ha en mycket positiv inverkan på uppfyllandet av flera av de svenska miljökvalitetsmålen, men en ökad ambition är nödvändig för att det ska vara möjligt att uppnå framför allt målen Ingen övergödning och Giftfri miljö. I anser vi också att miljömålen ska vara styrande och miljöåtgärder prioriterade i utformningen av LBU. Inom kommande LBU finns det större möjlighet att stödja småföretagande på landsbygden. ställer sig mycket positivt till småskalig livsmedelsförädling, mikroföretagande, nyföretagande och till att förädling inom basindustri lyfts fram. Vi tycker också att besöksnäring, turism och tillgänglighet ska främjas vid utformandet av LBU-stöden. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 10 som handlar om jämställdhetsperspektivet. 149 () replik: och jag, liksom några av mina övriga kolleger, träffas rätt ofta i den här . Då är vi ofta så oerhört överens. Vi har trevligt också det är nog så viktigt. Men jag måste ändå ställa frågor, så att jag inte tror att vi är så överens som det låter. När pratar om att det behövs en ökad demokratisering undrar jag genast: Vad innebär det? säger att den lokala förvaltningen måste öka när det gäller skogen, marken, vattnet. vet jag att parti egentligen är mer för att värna det statliga ägandet än just det enskilda. Vad menas med en ökad demokratisering och lokal förvaltning i det hänseendet? Och vad menas med lokal demokratisering av barnomsorg, skola och vård för en fungerande vardag? Ja, vad menar egentligen när han säger så? Jag vet ju att samma och hans parti är emot alla alternativa lösningar så fort de är i enskild regi eller det står privat före när det gäller barnomsorg, skola och vård. Vi kanske börjar bli så eniga att det har skett en svängning. Men jag är lite nyfiken på att veta vad egentligen menar med ökad demokratisering och lokal förvaltning. 150 () replik: Det är väl inte så att vi är helt överens. Moderat politik och politik skiljer sig ganska mycket, men vi har ändå mycket gemensamt när det gäller landsbygdsfrågor. Det kan man se i våra utredningar och även här i debatten vi har en bra stämning och så vidare. Det är många saker som vi ser som väldigt viktiga. När jag pratar om ökad demokratisering tänker jag till exempel på byalagens medverkan i processer. Än fler ska komma in i processerna. Det kan vara viktigt att vi också flyttar ned mer beslut till kommunerna.