prot · GU0919 · 2006-11-10 00:00:00 — Det handlar om att göra detta under statsfinansiellt ansvarsfulla former, vilket också kräver finansiering av offensiva insatser. Det kommer också självklart att innebära en del smärtsamma beslut. Det är kombinationen av detta paket av åtgärder som ger effekt. Det visar forskning och erfarenheter från andra länder. Det vet också alla som sätter sig in i frågorna. sker självklart omläggningen under ett högt tempo. Det är inte enbart positivt. Vi hade ett val . Vi har en regering som tillträdde . Och vi skulle lägga fram en budget från att det inträffade. Det är klart att det skulle vara bättre att ha mer tid på sig. Det här innebär också att vi får använda en del okonventionella metoder. Allt kan inte gå till Lagrådet innan det läggs fram för , utan själv får skicka till Lagrådet, och det har också gjorts. Jag sitter själv som ordförande i finansutskottet, och vi har ett intensivt arbete med att så mycket vi bara kan försöka tillgodose Lagrådets synpunkter och andra remissinstanser. Och vi fullföljer ett beredningsarbete som i normalfallet självklart hade skett på . Men detta beror ju på att vi har en situation där det är oerhört kort om tid mellan val och det att budgeten ska läggas fram för och beslut ska fattas. Och det beror på den omläggning av budgetlagen som vi gjorde för i . Vi från den borgerliga sidan varnade för tokeffekter som skulle uppstå vid just regeringsskifte. Socialdemokraterna har varit envisa med att val alltid måste ligga . Man kan faktiskt diskutera att ha valdagen på en annan tidpunkt. Vi sitter i en situation som gör det knepigt. Det ska vi erkänna, och vi får ha en ödmjukhet inför detta. Men alternativet till att försöka åstadkomma detta nu är ju att man tappar därför att många av de här förslagen måste inträda för att få helårseffekt. Så är det med många skatteförslag, exempelvis. talar om krokodiler. Och det luktar ju lite krokodiltårar om när han talar om att det här är en sådan felaktig beredningsprocess. Vi kan hänvisa till åtminstone tre fall som jag har på mitt bord, ett om nedsättning av socialavgifter, ett om en skattereduktion för förvärvsinkomster och ett om ett slopande av arvs- och gåvoskatten. Där var beredningsprocessen sämre än den som den här regeringen har haft på den här korta tiden. Lagrådet kritiserade mycket kraftigt den dåvarande socialdemokratiska regeringen för beredningsprocessen. Då var det inga större problem, tydligen. Men blir Lagrådets kritik när det gäller att beredningsprocessen borde ha varit längre den stora frågan. Jag hade också önskat att beredningsprocessen hade varit längre. Jag hade också önskat att man kunde ge längre remisstider. Men under rådande omständigheter vill jag påstå att vi i allt väsentligt tillgodoser de synpunkter som kommer fram, och vi gör nu de här reformerna för att de ska få helårseffekt och för att vi också ska utnyttja det goda konjunkturläge som vi har. Det är ju i ett gott konjunkturläge som man också kan göra omställningar av system som ger långvariga effekter för att få människor i arbete. Detta är denna regerings strategi, och den strategin tror jag också är viktig att fullfölja för . I detta anförande instämde , och (alla kd), , , , , , , och (alla m) samt och (båda c). 6 (): Utanför den här kammaren växer nu vreden och desperationen hos landets löntagare inför regeringens förslag om försämringar i arbetslöshetsförsäkringen. Allra mest oroliga och frustrerade är de arbetslösa som undrar hur det ska gå för dem när de nu riskerar att bli utförsäkrade eller få kraftigt sänkt ersättning som de arbetsmarknadspolitiska programmen skärs ned brutalt. Det här är ju det mest direkta och akuta problemet med regeringens förslag, att flera människor kommer att hamna i utanförskap, att flera kommer att tvingas leva på marginalen, att flera barn kommer att växa upp i fattigdom därför att föräldrarna saknar ett arbete. försvarar sig , liksom tidigare, mot dessa fakta med att det inte är meningen att människor ska leva på de sänkta ersättningsnivåerna utan att flera ska ha av en lön. Det är väl ingen som säger emot det, men för att det mantrat också ska bli verklighet måste man leverera en politik som faktiskt leder till flera jobb, och det gör ju inte regeringen. Tvärtom förutspår regeringen själv i sin egen budgetproposition att den öppna arbetslösheten kommer att stiga från tidigare beräknade till . lyckas helt bortse från att dessa beräknade arbetslösa är människor av kött och blod. När de står hemma och steker sin gröt och deras ungar måste tacka nej till klassresan kommer de nog att ha föga tröst av att det inte är meningen att de ska leva så. Men omedelbar fattigdom och ett ökat antal öppet arbetslösa är inte den enda förödande konsekvensen av regeringens förslag om a-kassan. På kommer förslaget att leda till långtgående effekter på löner, arbetsvillkor och, i förlängningen, hela den svenska modellen. Det är ett skifte från solidarisk finansiering till vad regeringen vällustigt kallar försäkringsmässighet, som betyder att var och en i högre grad ska bära kostnaderna för sin egen statistiska risk att bli arbetslös. Den som tjänar minst och sitter minst säkert på jobbet får ta den största smällen. Den som är helt arbetslös ska visserligen slippa den höjda avgiften, men den som har jobbat så lite som ska tvingas betala hela höjningen på . Och, som redan har sagts, de flesta av dem som är deltidsarbetslösa är lågavlönade kvinnor. Det är ett djupt ojämlikt förslag. Och den som redan är lågavlönad har ju ytterligare anledning att oroa sig för regeringens förslag, eftersom sambandet mellan ersättningen från a-kassan och de lägsta lönerna på arbetsmarknaden är väl känt. En sänkt ersättning i a-kassan kommer att sätta press nedåt på de lägsta lönerna. Den som har haft en lön på får med regeringens förslag efter 300 dagars arbetslöshet en ersättning på och måste då tacka ja till ett anvisat jobb med en heltidslön på . Skräcken för att hamna i en sådan nedåtgående spiral kommer givetvis att ändra människors beteende. De svenska löntagarna har bejakat strukturomvandling eftersom arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken har stått som garanter för ekonomisk trygghet och möjligheter till omskolning till nya arbetsuppgifter. När regeringen nu vill rycka undan dessa garanter i ett slag bäddar man för ett ökat motstånd till omställning på arbetsmarknaden, och utvecklingen riskerar att stagnera. Hade en sådan politik bedrivits i hade vi subventionerat kottplockning och gengasaggregat i stället för att göra stora exportvinster på avancerad telekomteknologi. Man skulle vilja tro att regeringen har förbisett alla de förödande konsekvenserna av sitt förslag och att de , när kritiken växer från alla håll, skulle säga: Okej, vi tar ett steg tillbaka och funderar lite på det här. Men är orubblig. Vi har tänkt klart, säger han, och det var det här vi gick till val på. Jag är rädd att han faktiskt menar det, för jag tror faktiskt inte att högeralliansen vill ha ett samhälle där vi ökar vårt gemensamma välstånd genom utveckling och solidarisk omfördelning. Framtidens jobb i högerns ska inte tillfredsställa behoven av ny miljöteknik, bra och billiga bostäder eller bättre vård, omsorg och utbildning. De nya jobben ska i stället tillfredsställa behoven hos en liten elit som vill kunna köpa sig bekvämlighet för en billig penning. Skatter ska i det borgerliga inte längre finansiera generella trygghetsförsäkringar. Skatter ska finansiera hemmafruar och städning och barnpassning i rika människors hem. Där kommer ju de sänkta ersättningsnivåerna, den ökade försäkringsmässigheten och de färre möjligheterna till omskolning och utbildning in i sitt rätta sammanhang. Valet för vanligt folk ska tydligen stå mellan att steka gröt i sitt eget hem eller att steka sparvar i någon annans. måste nu välja att antingen lägga av med skämtet om det nya , eller så får man kasta det här förslaget i soporna. I detta anförande instämde och () samt (). 7 (): sade: Det blir ingen skillnad när politiker bara pratar. Jag tror att det är bevisat för de flesta nu att det blir skillnad. Frågan är: Var det denna skillnad som väljarna ville ha när de gick till val ? Jag tror inte det. Jag tror att man ville ha någonting helt annat. Den högerledda regeringen har inlett med att plocka fram sina oppositionspapper. Det är lätt att skriva sådana i opposition utan att ha exakta siffror på vad förändringarna innebär i verkligheten. Uppenbarligen har den högerledda regeringen haft sin valrörelse utanför och , inte ute i verkligheten, och det är det som är kritiken mot det här förslaget. Vilka effekter får det i verkligheten? Vi hör många från alliansen prata om hur viktigt det är att studera, att vi måste ha ett livslångt lärande, att universiteten måste framåt och att vi måste ha flera högutbildade människor. Ändå plockar nu regeringen bort en viktig del, nämligen studerandevillkoret i a-kassan. Det tas bort helt och hållet. Är det någon grupp i samhället som verkligen vill ut i arbetslivet, som är taggade och som är hungriga på att få börja jobba är det väl personer som har gått på universitet och högskola . De har jobbat in hundratals poäng och har framför allt i lån som de nu vill betala tillbaka. Studerandevillkoret är väldigt viktigt. berörde det 38 000 personer. Vad kommer att hända med de personerna nu? Och är de här summorna så stora? Det handlar ju bara om per dag. Det är ingen högskolestudent som vill leva på det för mycket. Det tror absolut inte jag. Frågan är vilka konsekvenser detta förslag nu kommer att ha för de här studenterna. Hur tänker alliansen förbättra deras möjligheter att verkligen få ett jobb direkt efter studierna? Det finns ingen sådan analys över huvud taget i regeringens förslag, och det är en stor brist. Den andra bristen är givetvis genusperspektivet. Vad innebär det här förslaget för jämställdheten i ? Jag trodde faktiskt att vi hade kommit ganska långt i jämställdhetsarbetet i och att alla partier, mer eller mindre, brukar titta på vad ett lagförslag man ska lägga fram innebär för jämställdheten. Där bedrog jag mig dock fullständigt. Det finns över huvud taget ingen analys av hur det här förslaget slår med avseende på kön. Det är dock helt uppenbart att kvinnor är mer utsatta och berörs mer än män av den förändring som ska genomföras. Det finns många faktorer i det men inte någon analys över huvud taget. Den nya jämställdhetsministern rycker på axlarna och säger att detta har väl ingenting med a-kassan att göra. Jo, det har det visst! Det är verkligheten för hundratusentals kvinnor att veta vilken omställningsförsäkring som finns om deras arbete försvinner. Det är en jäkla viktig försäkring och den måste vi ha! Denna analys väntar vi fortfarande på. Det är möjligt att vi snart får den i ett fyraminutersinlägg av , men jag betvivlar det faktiskt. TCO har gått så långt att man har anmält, eller kommer att anmäla, det här till för brott mot likabehandlingsdirektivet. Det ska bli intressant att se hur de behandlar detta. Även om jag inte är någon större vän av kan jag för en gångs skull säga att det här var rätt intressant. Lagstiftningen finns ju, och frågan är om de gör en annan bedömning än regeringen. Det tror jag att de gör. Det är egentligen dessa två stora frågor det gäller för : Hur slår detta mot studenter, och vad innebär det för jämställdheten? Jag är personligen inte särskilt förvånad över att det kommer en förändring i a-kassan. Det har ni pratat om länge, så det är inga större nyheter. Men vad blir effekten av det? Det tror jag varken era egna väljare eller andra har förstått. Det kom ju en undersökning som sa att till exempel väljare inte ville ha de här förändringarna. Majoriteten var emot dem, vilket är ganska intressant. Min avslutande fråga är vilka konsekvenser detta kommer att ha för kommunerna. Personer som inte får någon a-kassa måste kanske få socialbidrag i stället, och vem betalar socialbidragen? Det är inte staten utan kommunerna i stor utsträckning. Kommer de att få mer resurser från staten , eller är det kommunalskatterna som ska höjas med det här förslaget? Det är i så fall intressant. Det vore nog bra om alla som arbetar ute i kommuner och landsting fick veta vilka förändringar som ska ske. När det slutligen gäller att alla som vill och kan ska jobba, , tror jag att alla partier kan skriva under på det. 8 Statsrådet (): Jag har i den här debatten liksom på andra håll fått höra att våra förslag till förändringar i arbetslöshetsförsäkringen skulle vara ett systemskifte i den svenska arbetsmarknadspolitiken. Så är det naturligtvis inte. Det stora systemskiftet i arbetsmarknadspolitiken stod Socialdemokraterna för den dagen man gav upp arbetslinjen. Med var femte svensk i arbetsför ålder utanför måste vi göra vad vi kan för att få folk tillbaka i arbete. En politik för arbete innebär att flera kan ta del av en arbetsgemenskap att känna hopp , att känna sig behövd och delaktig. Genom en arbetsinkomst, eller åtminstone ett hopp om en arbetsinkomst, kan man känna oberoende, trygghet och framtidstro. Det är också genom att flera kommer i arbete som vi bidrar till tillväxt och ökad ekonomisk välfärd. Har man ett jobb betalar man också skatt som sedan kan finansiera vården, skolan, omsorgen och allt det andra vi vill ska fungera. Mer av samma medicin som ledde oss in i massarbetslösheten, en politik som accepterar utanförskapet och som så effektivt visat sig verkningslös i att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, är fel väg att gå. Den kritikpunkt som jag tidigare lovade att återkomma till och som handlar om att förslaget är tekniskt komplicerat att genomföra har jag respekt för. Men att systemet skulle braka ihop är naturligtvis inte sant. Noteras bör att a-kassorna först kommer att kunna ha statistik över arbetslösheten inom respektive kassa, vilket i sin tur innebär att inbetalningarna till staten kommer att ske först . Det innebär ytterligare ett stort antal veckor för att ställa om systemen. pågår beredningsprocessen i . Vi har lyssnat på remissinstanserna och bearbetar remissvaren för att kunna lägga en helgjuten proposition på bord . Vi väntar också på Lagrådets granskning i de delar som avser finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Jag ser med tillförsikt fram emot den granskningen. Av dessa skäl kan jag inte vara alltför specifik när det gäller propositionens innehåll, men jag vill ändå på några punkter precisera mig. En av kritikpunkterna i remissomgången har handlat om att kassorna upplevt att det har varit besvärligt att definiera det vi i remissunderlaget har kallat försörjningsansvar för att få ersättning till den högre nivån från dag 301 till dag 450. Vi kommer därför i propositionen att förtydliga detta: Sökande som dag 300 är förälder till barn får ingen sänkning från till förrän . Detta förtydligande kommer förmodligen att avsevärt underlätta det omställningsarbete som kassorna står inför. En bestämmelse kommer också att införas som syftar till att den som lyckats kvalificera sig för ny ersättningsperiod, till exempel genom ett tillfälligt arbete, inte ska missgynnas ekonomiskt. Det ska alltid löna sig att arbeta, även om det bara är för . Av dem som så ihärdigt kritiserar regeringen för förslaget om förändrad arbetslöshetsförsäkring skulle jag vilja veta tre saker: 1.Är ert recept mot massarbetslösheten detsamma i opposition som i regeringsställning? Om så, varför skulle den politik som ledde oss hit kunna lösa situationen? 2.Var är era åtgärder för att jobben ska komma? 3.Är det korrekt att ni vill höja taket i a-kassan? Om så, varför gör ni bedömningen att det är bättre att betala högre ersättningar till högavlönade som inte arbetar än att se till att de med de lägsta lönerna får mer att leva på genom sänkt inkomstskatt? Regeringen har sedan valet presenterat konkret politik som fullföljer vad vi sade i Högfors och , som presenterades i vårens gemensamma ekonomisk-politiska motion och som återfanns i valmanifest och regeringsförklaring. Var är oppositionens politik, enskilt eller gemensamt, för att lösa de här problemen? Var är insikten och framtidstron? Jag noterar att regeringens politik är den enda som sätter arbete främst. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , , och (alla m), () samt , och (alla kd). 9 (): Det var någon som frågade här jag tror att det var vad det är vi ska debattera egentligen. Det är arbetslöshetsförsäkringen. Många av inläggen här, inte minst från högeralliansens sida, har ju handlat om arbetslösheten. Det är den man har lyft fram. Vad jag och vi har valt debatt för är faktiskt för att diskutera försäkringen och konsekvenserna för dem som finns i försäkringen på det sätt som man har gjort. Men om jag stannar vid arbetslösheten i sig vill jag erinra de ledamöter som är med i arbetsmarknadsutskottet om att på ett av våra första sammanträden hade vi en genomgång av hur arbetslösheten och sysselsättningen ser ut i satt i ett internationellt perspektiv. Jag kommer mycket väl ihåg det gör ni också om ni har handen på hjärtat att tillsammans med och ligger i topp på listan hur man än vrider och vänder på den när det gäller sysselsättningen i sig. Att då påstå att den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken och sysselsättningspolitiken skulle leda till massarbetslöshet och utmärka sig i ett internationellt perspektiv är ju en stor lögn av ofantliga mått, skulle jag vilja säga, som man svänger sig med. Det är den lögnen som högerpakten har hållit vid liv under hela valrörelsen och tutat i svenska folket att utanförskapet är störst i i ett internationellt perspektiv när det är precis tvärtom som det förhåller sig i det läge som är. Man kan diskutera hur stort utanförskapet är. Den 62-åriga kvinna som har jobbat i vården, har utslitna axlar och fått en förtidspension tror jag inte känner sig så fruktansvärt utanför det svenska samhället. Hon tycker att hon är ganska välförtjänt av att kunna ta det lite lugnare efter ett långt arbetsliv. Jag tror inte att hon går och trängtar och säger att hon känner sig fruktansvärt utanför. Jag tror att man måste dela upp utanförskapet på många sätt. Däremot ska alla som vill och kan arbeta ha jobb. Det tycker jag att vi kan vara fullständigt överens om. Varför är så ståndaktig och inte ger vika? Naturligtvis av det skälet att hans partikollega har sett till att han ska leverera in de här pengarna så att de kan gå till sänkning av fastighetsskatten för dem som bor i så tomten blir lite billigare, så att förmögenhetsskatten kan sänkas för samma personer också. Man vill inte städa hemma heller. Då ska de som har bidragit med de 18 miljarderna också bidra till städhjälp åt samma personer. partivän märkte ju inte ens att någon städade hemma hos honom. Så upptagen är överklassen av att arbeta så att man inte ens märker det. Det är ju oroande i sig, måste jag säga. Det här är ju inget annat än en gigantisk överföring av resurser från de svaga i samhället till de välbeställda. Och genusperspektivet som har diskuterats! , hur har du inte stått i denna kammare och oroat dig över kvinnors situation! Helt plötsligt tycker du att det inte är några problem alls med att kvinnorna är de mest utsatta i det här systemet. Det vore väl okej om de fick heltidsjobben. Vad de får är en försämrad ersättning och försämrade möjligheter att få ett arbetsvillkor om de sitter fast i ett deltidsarbete. Det är ju faktiskt det som levereras. Och din partivän som ständigt har talat om kvinnors situation! Det första hon säger på om det hon vill göra där är att införa bonusar för generaldirektörer och vd:ar i statliga bolag. Vart tog genusperspektivet vägen när ni kom in i verkstan? Det försvann totalt helt plötsligt. (Applåder) I detta anförande instämde , , i , , , , , , , , , , i , , , , , , , , och (alla s). 10 (): Jag börjar med att säga till : Som man frågar får man svar. Det brukar vara så. Om du hade frågat samma personer om de tycker att det är bra att vi sänker skatten och ser till att vi får mer pengar över också för att kunna finansiera det här tror jag att du fått ett annat svar. Lurat de arbetslösa står här och säger att vi skulle ha lurat de arbetslösa. Jag hoppas att alla arbetslösa hörde det. Han har inte ens sett att ni finns. Har vi lurat dem att de är arbetslösa? Har de jobb egentligen, fast ingen vet om det? Han fortsätter med att håna dem som arbetar. Det blir rätt tydligt att det finns vissa skillnader. När det gäller att låsa in kvinnorna återkommer jag till att det här handlar om ett helt paket. Självklart kan man plocka ut en liten del och säga att det kunde ha varit bättre. har vi haft var i talartid och är inne på fyraminutersrundan. Vi har hört hur hemskt det ska bli. Då måste man utgå ifrån att det måste vara himla bra just . Det finns inga ödmjuka funderingar från den förra majoriteten över att saker och ting är som de är. Hur kunde de bli så här? Det finns ingen självrannsakan eller insikt om att om man gör som man alltid har gjort blir resultatet detsamma. Om man vill ha ett annat resultat måste det till andra och nya saker. Jag återkommer till att man måste se till helheten. Att se till att det blir jobb handlar inte bara om en a-kasseavgift, utan det är en hel politik. Jag ska komplettera vad det är för saker vi mer lägger till för att det ska hända saker på arbetsmarknaden så att vi kommer åt den strukturellt felaktiga arbetsmarknad som vi har just . Vi inrättar nystartsjobb. Företag uppmuntras att anställa människor som varit utanför arbetsmarknaden eller inte fått in en fot. Det handlar om långtidsarbetslösa, ungdomar, nyanlända invandrare som fått permanent uppehållstillstånd, människor som haft socialbidrag , de som har det svårt att komma in på den reguljära arbetsmarknaden . Arbetsgivare får en skatterabatt på arbetsgivaravgiften. Lön och pension påverkas självklart inte. Vi inför ett jobbavdrag som gynnar dem med låga inkomster mest, till exempel kvinnor i offentlig sektor som kanske till och med jobbar deltid, . Det ska löna sig att arbeta, och vi börjar underifrån. Det handlar om de första som du kan tjäna utan att börja betala skatt. De får mer kvar i plånboken efter skatt, även efter en höjd a-kasseavgift. Kvaliteten i arbetsmarknadsutbildningarna ska höjas, och en jobbgaranti ska införas för ungdomar. En jobb- och utvecklingsgaranti tar vid efter a-kassan. Det handlar om en jobb- och utvecklingsgaranti där insatser som ska leda till arbete sätts in. Ingen ska lämnas utanför. De små och medelstora företagen är nyckeln till flera jobb. Därför sänker vi skatten för dem och avskaffar arbetsgivarnas sjuklöneansvar. Då vågar även små företag anställa och anställa människor som av olika anledningar varit borta länge från arbetsmarknaden. Självklart ska man fortfarande få sin sjuklön, men man får den från . Vi tar bort regler som stänger ute människor som inte springer snabbast eller hostar mest. Som Centerkvinnornas förbundsordförande välkomnar jag dessutom satsningen på 100 miljoner för kvinnors företagande. Vi ska också återkomma med förenklade regler för företag och företagande. Det är så jobben skapas. Det är så vi får mer pengar till det gemensamma. Vi har en hundraprocentig inställning att alla ska ha lön. Alla ska ha , och alla ska kunna bidra efter förmåga. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla m), i och (båda c), samt (). 11 HANS (): talade om hur bra det är i . Ja visst, ingen har väl sagt att vi i är sämst. Däremot har en miljon människor inte ett arbete att gå till. Då tycker jag att det är värt att vidta åtgärder. Jag märker också att Socialdemokraternas, och företrädare undviker att tala om vilka åtgärder som de vill vidta för att skapa flera jobb. De talar mycket om att de är emot det som vi gör, men de talar väldigt lite om vad de själva vill göra för att dessa en miljon människor ska få ett arbete att gå till. tar upp de förtidspensionerade. Visst finns det äldre människor som är i behov av förtidspension.