prot · GT09137 · 2006-06-08 00:00:00 — Vilka nivåer i samhällsapparaten ska ta hand om de frågor som finns? Det har funnits en tveksamhet i regeringen angående frågan på så sätt att de beslut som fattas här inte ska föregå eller binda upp slutliga ställningstagande. Det är därför det förs en diskussion. Jag vill inte säga att det är fråga om oenighet, men det förs en diskussion i regeringen om hur frågan ska vägas av så att man inte binder sig på ett sätt som kan ligga till last för . Men ändå ska det bli en effektiv organisation så att det blir en bra regionalpolitisk utveckling i hela landet. 74 (): Jag delar uppfattningen att det är att gå lite grann i förväg. Trots det ska EU ha ett svar om hur det här ska organiseras. Jag är medveten om att en dialog ständigt måste föras mellan den regionala och den centrala nivån. När nu politikerna i länen har skapat självstyrelseorgan, samverkansorgan och så vidare där de folkvalda finns är det naturligt att det också är de som får ansvaret för den regionala utvecklingen. Det är dem som folket ute i kommuner och landsting kommer att ställa till ansvar om det här inte lyckas. Det ska vara tydliga och klara riktlinjer om att det är de folkvalda styrelseorganen som har ansvaret, inte en statlig tjänsteman i form av en landshövding eller liknande. 75 Statsrådet (): Jag kan försäkra att det finns många som känner sig kallade och är bäst lämpade att agera på den regionalpolitiska nivån. Inte minst jag har varit utsatt för en intensiv diskussion från olika håll. Det är viktigt att i det här läget inte föregripa på området så att någon struktur binds upp. Kommittén ska ha ett fritt diskussionsutrymme. Det är en parlamentarisk utredning där samtliga partier ingår och som förutsättningslöst ska pröva frågan . Vi ska väga av detta på ett sådant sätt att vi tar till vara de krafter som finns i samhället så att vi får en effektiv organisation. Vi ska kunna ta till vara strukturmedel och ha ett effektivt regionalpolitiskt arbete i landet. Personligt engagemang mot mobbning 76 (): Det är två frågor och svar som har gripit tag i mig som människa. De är oerhört viktiga för oss alla och för vårt lands framtid. Det gäller frågorna om mobbning samt integration och främlingsfientlighet. Jag tror att politiken kan göra mycket, men jag är säker på att politiken inte kan göra allt. Vi har ett alldeles personligt ansvar som föräldrar, grannar, farfar, morfar och allt vad det kan vara. De här är en typisk folkrörelsefråga. Det är väl troligen kulturministern som kan hjälpa mig att utveckla hur vi ska få fram det personliga engagemanget. Det finns inget som gör mig så bedrövad som när jag hör om små barn, grabbar och tjejer, som mobbas i skolan. Men skolan kan inte fixa allt. Vi andra måste också hjälpa till. Hur gör vi? Är det en folkrörelsefråga, herr kulturminister? 77 Utbildnings- och kulturminister (): Nog tycker väl vi som sitter i regering och riksdag att det är viktigt med politik och att politiken ska fatta beslut om allt möjligt. Men precis som tror jag att det här är frågor som vi måste ta på stort allvar som privatpersoner. Vi kan inte säga att det inte är vårt ansvar utan politikernas. Det är klart att det är viktigt att i familjen, klassen, arbetsplatsen, kafferummet eller i samtalet på bussen ge uttryck för att vi som inte tolererar intoleransen står upp för våra värderingar och vår syn. Vi ska låta dem som ger uttryck för sådana värderingar veta och förstå att de inte ger uttryck för något som möter sin omgivnings gillande. Tvärtom förtjänar de ett avståndstagande. Det ska göras på den nivå, med det språkbruk och med det allvar som den relation man har till den man pratar med kräver. Att vända andra kinden till, ducka och säga att det inte är min sak är fel väg att gå. 78 (): Det är alltid svårt om man är ensam. Om många är beredda att raka i ryggen argumentera från hjärtat i dessa frågor blir det lättare. Vi politiker träffar alltid många människor. Men har vi en strålande chans i den valrörelse vi har framför oss med en fråga där, tror jag, det finns bred samstämmighet. Vi har olika metoder och utgångspunkter. Låt oss tänka på den lilla nioåriga flickan eller den elvaårige pojken som mobbas i skolan. sade i ett tal som jag kommer ihåg att det inte finns mina barn eller dina barn. Det finns bara våra barn. Det gäller alla, sade han, varenda liten tjatting. Kan vi inte hjälpas åt? Kan inte kulturministern lova att han är en av dem som aktualiserar frågan i den kommande valrörelsen? 79 Utbildnings- och kulturminister (): Valrörelsen tenderar, som vi alla här i salen vet, att fokusera på skillnader. Det man säger om saker som man menar att man är enig om, det man står samlad kring, försvinner ut i marginalen. Jag tar gärna den utmaningen, om det nu betyder någonting. Jag tror, som jag uppfattar att vi enats om innan, att politikernas roll i det här är väldigt viktig och stor. Men den får aldrig bli en ersättning för det ansvar som vi måste ta i vårt privata liv, som arbetskamrater, som grannar, som föräldrar, som mor- och farföräldrar och så vidare. Ett väldigt viktigt område för detta är arbetsplatserna. Där är det mitt intryck att fackliga organisationer, inte minst lokalt, tar ett väldigt stort ansvar och gör ett väldigt bra arbete nära människors vardag, inte bara för de kamrater som är nya och kommer att integreras på arbetsplatsen utan också för värderingar, argumentation och kamp mot intolerans och mobbning. 80 (): Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, som vi har , har målet att samhället ska vara tillgängligt för funktionshindrade . Den här planen har väckt väldigt stora förhoppningar om en stor positiv skillnad för funktionshindrade. har gått sedan detta beslut, och frågan är: målet om tillgänglighet ? Ansvarig minister har gett olika besked om det här. sade hon, vilket förmedlades av medier, att vi inte kommer att hinna. i en interpellationsdebatt gav beskedet att de mål som vi har satt upp gäller. Men vi fick inte höra om också tiden gällde, . har vi haft en andra uppföljning av handlingsplanen med debatt och beslut, . Uppföljningen gav inget besked om målen kommer att nås, och vänsterkartellen gav i debatten inget besked om målen kommer att nås. Frågan är: Vilken bedömning gör ? Kommer de handikappolitiska målen att nås till 2010? 81 Socialminister (): Bara för någon vecka sedan, kanske , diskuterades just i den nationella handlingsplanen när det gäller handikappolitiken. Jag har från min sida till redovisat det arbete som har pågått . Målen ligger fast när det gäller den handikappolitiska inriktningen. Där har vi klart och tydligt deklarerat att när det gäller de enkelt avhjälpta hindren i den fysiska miljön men också när det gäller en tillgänglig kollektivtrafik ligger målen fast, och därmed också tidpunkten. Det som krävs är naturligtvis att vi får ett mer omfattande, genomgripande engagerat arbete på olika nivåer i olika sektorer för att detta ska vara möjligt. Men det är regeringens inriktning, och förhoppningsvis inriktning, att detta ligger fast och att vi i stället för att ge avkall på målen ska lägga in en högre växel och se till att vi kan nå en framgång i detta mycket viktiga arbete när det gäller att skapa ett samhälle som verkligen är till för alla. 82 (): Det var som vi diskuterade detta i och fattade beslut, och vi fick då inget besked. Men tack för att vi får detta klart uttryckt av ansvarig minister, att har vi nått målen. Frågan är, som också ministern formulerade: Hur ska dessa mål nås när nu har gått? Hur ska så mycket tryckas in på de fyra återstående åren som inte har skett ? Det gäller inte bara kollektivtrafik och lätt avhjälpta hinder i den offentliga miljön, utan det finns mycket annat som man kan undra om. Det som den nationella uppföljningen redovisade som särskilt nedslående var att beträffande arbetsmarknaden har det gått bakåt för funktionshindrade. Situationen har försämrats för dessa. har lagt en rad förslag på det här området, bland annat om fler lönebidrag och att ta bort hinder, till exempel att medfinansieringen för arbetsgivarna av sjuklönen ska bort. Frågan är: Är ansvarig minister beredd att medverka till att åtminstone hinder på arbetsmarknaden kommer bort, som denna medfinansiering av sjuklönen? 83 Socialminister (): Uppföljningen av den nationella handlingsplanen visar att fler tar sitt ansvar. Det är fler aktörer som mycket mer ambitiöst och genomgripande arbetar för att skapa ett samhälle som är tillgängligt för alla. Den uppföljning som vi har gjort, som är väldigt bred den mest omfattande uppföljning som någonsin har presenterats visar att det går åt rätt håll. De mål som vi har lagt fast ligger fast. Vi har all anledning att se till att lägga in en något högre växel i det arbetet. Men det är också viktigt att understryka att detta arbete måste ske inom en rad olika samhällssektorer. När det gäller lönebidragen har regeringen lagt förslag till om att se till att få fler lönebidrag. går 60 000 människor till jobbet tack vare att man har lönebidragen. Det är för att stärka den enskildes position på arbetsmarknaden som det är viktigt att vi även fortsättningsvis har en arbetsmarknadspolitik värd namnet och inte nedrustar den, som högeralliansen lägger förslag om. 84 (): Min fråga är till miljöministern. Det är inte bara miljömålet om ren luft som det är problem med, utan det finns flera andra miljömål också, bland annat det nya om biologisk mångfald. Under en rad år har vi ökat just resurserna till biologisk mångfald, men trots det ser det inte ut som om vi skulle nå målet. Min fråga till ministern blir därför: Är hon villig att se över de styrmedel och de metoder som vi har för att nå biologisk mångfald, eller vad är hennes metod för att nå målet? 85 Statsrådet (): När det gäller målet om biologisk mångfald är det alldeles nytt. har också funderat mycket noga om man verkligen skulle sätta en röd gubbe på detta, därför att det är mycket svårt att nå. Man har ändå valt att göra detta. Tittar vi då på de delmål vi har satt, det vill säga med den typ av åtgärder och de sätt som vi arbetar på, ser vi att det är väldigt positivt. Vi har genomfört en lång rad åtgärdsprogram för hotade växter och djur. De har varit mycket framgångsrika. Jag ser inget skäl att se över dem, utan tvärtom ska vi utveckla både åtgärdsprogrammen och de nya verktyg som vi presenterar vi presenterade dem i samband med att vi lade fram det nya målet om biologisk mångfald. Det handlar till exempel om landskapsstrategier. Jag ser positivt på våra möjligheter att utveckla detta. Vi ska under hand se om det behövs ytterligare verktyg. Men de vi har är bra, så länge vi har sett dem. 86 (): Det är en ganska märklig slutledning. Om man sätter röd gubbe på miljömålet, det vill säga att man inte lyckas nå det, men de verktyg som man använder fungerar bra borde man dra slutsatsen att man inte har tillräckligt mycket verktyg i sina arsenaler för att nå målen. Landskapsplanerna är en av de saker som jag tror kan vara väldigt intressanta men också ett av de områden där jag känner mig väldigt orolig. , som tittar på ett antal viktiga landsbygdsfrågor, har sett att man har ett antal arbeten just på landskapsnivå som inte alls är samordnade inom länsstyrelserna på jordbrukssidan kontra naturvårdssidan. Här är det till exempel viktigt att samordna och få en bättre effektivitet i de utredningar och det arbete man gör. 87 Statsrådet (): Jag är lite förvånad över att har svårt att se logik här. Jag sade just att det här miljömålet har vi precis antagit. Det är antaget av . Vi har precis börjat jobba med ett antal av de här verktygen. Då är det alldeles för tidigt att dra slutsatsen att de inte är användbara. Vad jag säger är också att de verktyg vi har använt under det har vi gjort under miljömål som Levande skogar, Hav i balans, levande kust och skärgård, där vi har program för att skydda arter visar sig vara oerhört framgångsrika. Vi har vänt utvecklingen för ett stort antal arter i . Jag tycker att vi nu ska fortsätta att arbeta med de nya verktyg vi har utvecklat, till exempel landskapsstrategierna, och ge dem en chans innan vi dömer ut dem och säger att vi behöver ytterligare redskap. Det tycker jag är ett klokt sätt att arbeta. Därmed är frågestunden slut. Det var också den sista frågestunden för den här riksdagssessionen. Vi tackar regeringen och närvarande riksdagsledamöter. 8 § Svar på interpellation 2005/06:370 om statliga bolags förvärv och inflytande 89 Näringsminister (): Mot bakgrund av att har lagt ett bud på aktierna i har frågat mig när och under vilka omständigheter jag avser att låta ge sin syn på de förvärv som statliga bolag gör. Regeringen ansvarar för förvaltningen av de statligt ägda bolagen, vilket följer av 9 kap. 8 § regeringsformen. beslutar om inriktningen och villkoren för denna förvaltning, och bolagens övergripande verksamhetsinriktning fastställs av . Regeringen förvaltar bolagen utifrån dessa beslut. Med utgångspunkt från beslut om verksamhetsinriktning utformas och beslutas bolagens inriktning i bolagsordningen. Beslut om detta fattas på bolagens stämmor. Frågor rörande strategier för bolagen beslutas av dess styrelse och ledning. Av aktiebolagslagen följer att beslut om företagens organisation och etableringsorter är frågor av operativ art och det vilar därför på styrelse och ledning att fatta även dessa beslut. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helägda eller delägda statliga aktiebolag. När det gäller är det en direkt följd av att valde att bolagisera det dåvarande . Styrelsens beslut om företagets strategi ska alltid ligga inom ramen för den av beslutade övergripande verksamhetsinriktningen. Denna ordning gäller även för regeringens förvaltning av Posten. Postens aviserade förvärv ligger inom ramen för den verksamhetsinriktning som har beslutat om. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade andre vice talmannen överläggningen avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:371 om Postens förvärv av 90 Näringsminister (): Mot bakgrund av att har lagt ett bud på aktierna i har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att etablera effektiva murar mellan public service-uppdraget, att tillhandahålla post- och kassaservice, samt uppdraget att förse meddelandemarknaden med tjänster på rent kommersiella grunder. Till detta har frågat mig vilka garantier jag har införskaffat för att Postens expansionsplaner inte inverkar negativt på public service-uppdraget. beslutade vid bolagiseringen av Posten att bolagets huvudinriktning bör vara att erbjuda rikstäckande post- och kassaservice. Vidare beslöts att annan verksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas endast under förutsättning att denna kompletterar huvudinriktningen och att den bidrar till att stärka koncernens lönsamhet. Vid samma tillfälle slogs också fast att Posten åläggs att upprätthålla rikstäckande postservice till enhetliga avgifter utan särskild ersättning. I Postens bolagsordning framgår även att servicen ska vara rikstäckande. Målsättningen för Posten, som också behandlades av i samband med beslutet om bolagiseringen, definierades som att kunna arbeta på helt affärsmässiga villkor och därmed också uppnå en marknadsmässig avkastning. Posten är det bolag som staten har utsett att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst och en grundläggande kassaservice. Posttjänster regleras genom postlagen och postförordningen. har även postlagen anpassats till EG:s postdirektiv. Det är tillsynsmyndigheten () som utfärdar tillståndsvillkor förenat med en skyldighet för Posten att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. PTS övervakar även att regelverket efterlevs. Enligt tillståndsvillkoren ska självkostnaden för varje enskild tjänst som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten kunna beräknas. Enligt postlagen ställs krav på kostnadsbaserade priser och separat redovisning av kostnader. I postförordningen finns krav på prissättningen i form av ett pristak när det gäller inrikes befordran av enstaka försändelser. Krav på redovisning och kalkylering preciseras i tillståndsvillkoren för Posten. Regelbunden och omfattande kontroll görs av att priserna för de tjänster som ingår i de samhällsomfattande posttjänsterna grundar sig på kostnaderna och är rimliga. Ingen ersättning utgår från staten för att finansiera den samhällsomfattande posttjänsten. Den grundläggande kassaservicen är reglerad genom särskild lag. För kassaserviceverksamheten utgår en årlig ersättning från staten. Posten har valt att tillhandahålla denna service genom sitt dotterbolag som enbart bedriver kassaserviceverksamhet. Kassaservicenätet är åtskiljt från brev- och paketnätet. Genom att kassaserviceverksamheten är särskild från den övriga verksamheten tydliggörs vilka kostnader som är hänförliga till respektive verksamhet. Den nu beskrivna ordningen är ett tydligt sätt att särskilja och särredovisa de olika verksamheterna från varandra. Det har inte förekommit några rapporter från tillsynsmyndigheten om att redovisningen av post- respektive kassaservice skulle vara sammanblandad. Posten har ett viktigt samhällsuppdrag att ansvara för. En väl fungerande postservice är av stor vikt för att människors vardag ska fungera och för att företag och organisationer ska kunna bedriva sin verksamhet. Av detta skäl är det viktigt att Posten framåtsyftande sköter och utvecklar sin postservice. Det är också en förutsättning för att Posten långsiktigt ska kunna leverera en högklassig postservice. Att genom investeringar stärka kunderbjudandet och därmed möjligheten för Posten att utveckla sin kärnaffär i den svenska marknaden ser jag därför som både naturligt och nödvändigt. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade andre vice talmannen överläggningen avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:372 om de statliga bolagens opinionsbildning 91 Näringsminister (): har frågat mig hur jag avser att tydliggöra för de statliga monopolbolagen att de inte ska driva politisk opinionsbildning. Bakgrunden till frågan är en artikel i som handlar om statliga företags och verks investeringar i marknadsföring. måste, precis som privata företag, kunna informera och marknadsföra sig för att kunna bedriva verksamheten på ett lönsamt och värdeskapande sätt. Systembolaget, och har ensamrätt på den svenska marknaden. Dessa tre statliga företag uppfyller betydelsefulla funktioner i sina respektive marknader och branscher. Att informera om sin verksamhet är en viktig del i det samhällspolitiska uppdrag företagen har fått från . Systembolaget ska enligt bolagsordningen bedriva detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och alkoholfria drycker, bedriva sådan partihandel som avses i alkohollagen (1994:1738) samt lämna information till allmänheten om de risker som är förenade med konsumtion av alkoholdrycker. Detta finns även beskrivet i verksamhetsavtalet mellan Systembolaget och svenska staten. är det företag som enligt lagen om handel med läkemedel (1996:1152) ska tillgodose behovet av läkemedel över hela landet och som är skyldigt att till enhetliga priser tillhandahålla samtliga läkemedel som godkänts för den svenska marknaden. I uppdrag ingår också, enligt verksamhetsavtalet mellan och svenska staten, att erbjuda producentoberoende information och rådgivning till konsumenter. har enligt propositionen Sammanslagning av och AB Tipstjänst, m.m. (1995/96:169) i uppdrag från staten att tillgodose konsumenternas efterfrågan på attraktiva lotterier och spel som uppfyller högt ställda krav på spelansvar. Spelansvar innebär att företaget ska arbeta förebyggande mot spelmissbruk och erbjuda de bästa möjligheterna att kontrollera sitt spelande. Trots att Systembolaget, och har ensamrätt på den svenska marknaden innebär det inte att de saknar konkurrens. De behöver därför, utöver sitt samhällspolitiska uppdrag, marknadsföra sin verksamhet på samma sätt som andra företag. Avslutningsvis är det också viktigt att poängtera att hur bolag väljer att marknadsföra sig inte är en fråga för ägaren utan för bolagets styrelse och ledning. De statliga aktiebolagen, liksom de privata, lyder under aktiebolagslagen, och det är bolagens styrelser och ledning som ansvarar för den löpande verksamheten. 92 (): Tack för svaret, även om det tog rätt innan den här debatten blev av. Jag ställde min interpellation , fru talman. Jag vill först tydliggöra det som jag inte kan förstå hur det kan vara oklart. Jag tycker också att statliga bolag ska få använda reklam för att tala om vilka tjänster man har att erbjuda medborgarna, informera om öppettider och informera om priser. De ska få ge information om sina tjänster. Jag tror dock att näringsministern förstår vad jag menar och är ute efter, och det står också klart uttryckt i min interpellation: Det blir ett demokratiskt problem när de statliga monopolbolagen satsar omfattande belopp på att driva kampanjer som syftar till politisk opinionsbildning. När de statliga bolagen använder de pengar som de har tjänat på monopolen till att tala om för svenska folket vad de ska tycka om alkoholpolitik, vad de ska tycka om spelpolitik och vad de ska tycka om läkemedelspolitik har vi ett växande demokratiproblem. Jag har med mig flera exempel, som jag gärna vill lämna över till näringsministern, på hur och Systembolaget kampanjar. Den röda tråden är att de argumenterar för att monopolpolitiken är bra och att alla andra alternativ är dålig politik. hoppas jag att näringsministern förstår att det inte är argumenten i sak jag vill diskutera utan det principiella och det demokratiska som ligger bakom dessa kampanjer. Pengarna som de här företagen tjänar på sin monopolsituation används till att övertyga de svenska väljarna om monopolens förträfflighet. Paradoxen, herr näringsminister, är att ju starkare kritiken mot monopolen och monopolbolagen blir, desto mer omfattande blir bolagens kampanjer för att monopolen fungerar alldeles förträffligt. Detta är ett demokratiproblem. Det är inte bara oppositionspolitiker som har problematiserat utvecklingen med statlig opinionsbildning. , som leddes av det före detta socialdemokratiska statsrådet , skriver i sitt betänkande: Med oro ser vi dock hur verk och myndigheter allt oftare uppträder som opinionsbildare utifrån ett snävt verksamhetsintresse. Vi finner det stötande och anser att det är en misshushållning med skattemedel. Det röjer en allvarlig missuppfattning av vari deras medborgaruppdrag består. Det urgröper tilltron till deras opartiskhet. Så säger alltså , före detta socialdemokratiskt statsråd och ordförande i . Det här måste vara lika giltigt för de statliga bolagen. Jag är rätt säker på att näringsministern har reflekterat över just det här problemet, att statliga bolag driver kampanjer som närmar sig politisk opinionsbildning. Jag tror verkligen att du har reflekterat över detta, och över det demokratiska i det, eftersom du inte berör det med en stavelse. Du pratar bara om information i ditt svar till mig. Inte med en stavelse berör du det jag skriver till dig om, den politiska opinionsbildningen. Därför skulle jag bara vilja ha ett klargörande så att jag inte har uppfattat det felaktigt: Är det så att näringsministern anser att de statliga bolagen ska driva kampanjer som syftar till politisk opinionsbildning? 93 Näringsminister (): Politiken finns nog snarare i frågeställarens avsikter. representerar ju ett parti som vill liberalisera alkoholmarknaden, att vi inte ska ha ett alkoholmonopol, som vill liberalisera spelmarknaden, att det ska vara fritt för envar att arrangera spel, och som vill liberalisera läkemedelsmarknaden, att monopol ska väck och att detta ska vara en fråga för marknaden. Då blir det förstås bekymmersamt för att majoritet stabilt har en annan uppfattning. Det är klart att det är rimligt att bolag som verkar med särskilda samhällsintressen på reglerade områden informerar om sin verksamhet, även om det innebär att liberala uppfattning får sig en törn.