prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Jag håller med om att det inte bara handlar om betyg, för det gör det inte. Skulle vi fortsätta att ha samma system som vi har och sedan sätta betyg och tro att allt därmed löser sig gör vi ett misstag. I stället är det viktigt att både göra tidiga insatser och ha olika typer av utvärderingsinstrument. Betyg kan vara ett trubbigt instrument i sig, men det visar ju ändå på hur en elev utvecklas i det specifika ämnet. Någonting som är lika viktigt, om inte viktigare, är den kontinuerliga uppföljningen med bland annat de individuella utvecklingsplanerna som varje elev ska ha från start. Om man gör den kontinuerliga uppföljningen ser man på varje enskild elev unikt och individuellt vilken takt man behöver ha och vilka olika typer av redskap som ska finnas i undervisningen. Då kommer man mycket längre. Har man också en bra dialog med hemmet kan man hjälpas åt för att barnet, eleven, ska kunna utvecklas i den rätta takten. IUP är ett viktigt instrument för det, men sedan måste ju också det utvärderas på olika sätt. Jag tycker att en tydlig utvärdering i årskurs 3 är en milstolpe. Då kan man se om eleven har lärt sig det den ska i skolan. Har han eller hon inte gjort det, trots tidiga insatser, ska ännu tydligare åtgärder sättas in. Sedan har man den fortsatta kontinuerliga utvecklingen, och stödet som är mycket viktigt. Men dessa två saker, de förberedande insatser som görs och utvärderingen, måste gå hand i hand för att lyckas. 104 (): lämnade 32 200 elever i årskurs 9 skolan utan att ha blivit godkända i ett eller flera ämnen. Jag letade bland de skånska kommunerna för att hitta ett jämförelsetal till 32 200. Det är lika många människor som bor i hela kommun. Det utanförskap som dessa elever hamnar i riskerar att bli ett utanförskap senare i livet också. Troligtvis är det dem vi hittar som arbetslösa, förtidspensionerade eller som lågavlönade. De här eleverna är inte jämnt fördelade över hela landet, som väl är, utan i vissa skolor blir alla elever godkända och i en del skolor blir tyvärr mer än hälften underkända. Jag skulle vilja säga till att väldigt många stjärnor har slocknat redan i den åldern. satsar mest i världen på utbildning och skola. Det vore på sin plats om resultaten låg i nivå med insatsen. Vi har ju verkligen förutsättningarna. Men socialdemokratiskt regerande, med undantag , har satt sina spår i skolan. Den borgerliga regeringens ambition är glasklar: Vi ska inte längre ha som inte är godkända efter årskurs 9. Vi ska inte ha som inte är behöriga till gymnasiet, och IV-programmet ska inte vara det näst största programmet på gymnasiet. Vi i alliansen vill någonting helt annat! Vi poängterar vikten av tidiga insatser i förskolan. Många elevers läs- och skrivsvårigheter kunde ha förhindrats helt och hållet, eller i alla fall ha blivit mindre, om förskolan systematiskt och metodiskt tränade små barns språkliga medvetenhet. Fristående skolors tillkomst har betytt mycket för kvaliteten på och gymnasiet. Därför inför vi nu samma regler för fristående förskolor. Det som föräldrar tycker är viktigast när de väljer förskola är personalens engagemang, och det är ofta stort i fristående förskolor. ska det ju också bli möjligt med flexibel skolstart, så att eleverna kan börja antingen eller det år de fyller sex eller , beroende på vad föräldrarna vill. Det var både dumt och onödigt av den förra, socialdemokratiska regeringen att förbjuda de försök som fanns tidigare, men får kommunerna möjlighet igen. En viktig reform i vår budget är satsningen på nationella prov i årskurs 3. Det är de elever som började i ettan som blir de första att göra proven när de har kommit till årskurs 3. Vi ser dessa kontrollstationer som ett sätt att få upp resultaten i skolan, och vi anser att eleverna ska ha ovillkorlig rätt att få hjälp om det visar sig att de inte når upp till målen. Vi satsar mycket pengar på bättre resultat i skolan. Det finns många anledningar till att elever misslyckas, och det finns många anledningar till att de lyckas. Om man ska se på dem som lyckas är det, som många av kamraterna till vänster har sagt, ofta föräldrarnas utbildning och ekonomi som det hänger på. Men jag vill tillföra att det ofta är föräldrarnas engagemang, som gör att elever lyckas. Men vi ska inte glömma de faktorer som finns i skolan. Lärarnas kompetens är en av de viktigaste faktorerna när det gäller om det går bra eller dåligt för eleverna. Därför måste vi höja kvaliteten på lärarutbildningen, införa auktorisation och påbörja den akademiska fortbildningen av lärare. Det finns pengar i budgeten till skolor i segregerade områden och till skolor med låg måluppfyllelse. Den tidigare regeringen ville anslå pengar till 1 000 resurspersoner, men vi vill ha 1 000 lärare. Det är inte bara människor som gör skillnad i skolorna de ska vara utbildade lärare för att det ska bli bra. Lärare är viktiga, och de är värda bra lön med tanke på den långa utbildning de har och det ganska tuffa jobbet. Som väl är så är det inte staten som sätter löner, men genom vår skattesänkning kommer lärare att få mer i lönekuvertet, och det är nog mer pengar än nästa års avtalsrörelse kommer att ge dem. Tyvärr är satsningen på implementering av forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning för liten. Det är en insats som borde ha gjorts för länge sedan. Det lidande som uppemot 100 000 barn har att leva med är kanske det viktigaste sociala problemet som vår regering behöver ta itu med. har de flesta skolor någon form av mobbningsprogram, men ofta är det hemmasnickrade program som ibland gör mer skada än nytta. Vi moderater tänker ställa krav på skolministern i denna fråga. Att ställa krav är ju att bry sig. Jag ser att skolministern nickar. Gymnasiet står inför betydande utmaningar. Därför vill vi göra om gymnasiet från grunden. Det finns stora problem på dagens gymnasium. Avhoppen från yrkesprogrammen är ett problem. Möjligheterna till taktikval är för omfattande. Eleverna är rationella, och de väljer bort de svåra kurserna och får därigenom högre betyg. Det individuella programmet, som det har pratats om , är på väg att bli gymnasieskolans största program. Och det är endast tre av fyra elever som slutför sin treåriga gymnasieskola . Det är alltså som klarar gymnasieskolan . var den siffran . Socialdemokraternas gymnasiereform kunde inte lösa problemen. Dagens situation kräver nytänkande. Därför har vår regering påbörjat en grundlig reform. Det som var bra i GY 07, till exempel fri sökning, kommer att genomföras. Vi kommer att dela upp gymnasieskolan i tre huvudinriktningar: en teoretisk del som leder till högskolebehörighet, en yrkesexamen som leder till utbildning i praktiska yrken och en inriktning till lärlingsexamen. I de två sistnämnda kommer det inte att vara krav att läsa in högskolebehörighet. Det blir alltså mindre teoretiska ämnen men desto flera yrkesämnen med hög kvalitet. Vi ger självklart den enskilda eleven möjlighet att läsa in högskolebehörighet om han eller hon vill eller om han eller hon vill . Skillnaden mellan regeringens och Socialdemokraternas politik blir därmed tydlig. Vi satsar på praktiska yrken och vi värderar dem lika högt som de teoretiska. Socialdemokraterna väsnas mycket om neddragningen på komvux. Tomma tunnor skramlar mest. Det statliga stödet till vuxenutbildningen ändras ständigt beroende på arbetslösheten. minskade Socialdemokraterna själva stödet med 580 miljoner. Med tanke på utvecklingen på arbetsmarknaden är en fortsatt minskning både naturlig och rimlig. 600 miljoner är summan för konkurrenskomplettering på komvux, och där är Socialdemokraterna överens med oss att den ska förbjudas. Men vi ökar stödet till folkhögskolorna betydligt. Den nya regeringen satsar mer på utbildning än den förra. Vi i alliansen har dessutom fullt förtroende för våra kommunpolitiker och att de själva kan fördela pengarna på bästa sätt. Jag vill avslutningsvis uttrycka min glädje över att de statliga specialskolorna och åter ska få ta in elever . Att bry sig om dessa multihandikappade elever borde vara en hjärtefråga för flera än för oss i alliansen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 105 () replik: I den gångna valrörelsen var ett av de tydligaste vallöftena från och nuvarande statsministern att och högeralliansen skulle satsa mer än Socialdemokraterna på välfärden oavsett vad vi satsade. Det var ett av de tydligaste uttalandena man kunde höra i valrörelsen. Det kom också ganska sent. Vidare kunde man läsa på hemsida att man ville satsa 7 miljarder mer än den dåvarande socialdemokratiska regeringen på skola och utbildning. Min fråga till är: Var är dessa pengar? Var är dessa satsningar? När jag läste budgeten som ni nu lägger fram tillsammans med de andra högerpartierna ser jag bara minus. Det är minus 3,8 miljarder sammanlagt på utbildningsdelen. Det tas framför allt från förskolan och vuxenutbildningen. Men några satsningar ser jag inte som motsvarar alla dessa löften om att satsa mer än Socialdemokraterna eller för den delen de 7 miljarder som väljarna kunde läsa om på er hemsida. Var är dessa satsningar? 106 () replik: vill visst satsa de 7 miljarderna. Vi hade inte tillgång till och siffrorna. Under de vi hade på oss att lägga fram budgeten var det en del pengar som inte fanns som vi trodde skulle finnas. Jag vill tala om för Baylan att det kommer mer, och det kommer mer satsningar. Baylan har en förmåga att läsa budgeten som en viss potentat läser . Eftersom vi har flyttat pengar från ett konto till ett annat säger han att de inte finns där. Det är de riktade pengarna till olika saker som vi väljer att lägga i påsen. Vi har fullt förtroende för våra kommunpolitiker och att de verkligen väljer att göra det bästa av pengarna. Jag har en kollega som är förbundsordförande i vid namn som tycker att det är väldigt bra att det inte längre blir riktade pengar till skolan. tillhör inte mitt parti utan snarare Baylans parti. , som kanske är från Baylans egen hemkommun, tycker också att det är väldigt bra att de riktade statsbidragen försvinner. Jag vill fråga vad tycker om de riktade statsbidragen. Är det bra som det är att nu ska betala tillbaka pengar för att man inte har gjort precis som den förra regeringen ville? Hade det inte varit bättre att självt hade fått bestämma vad man skulle använda pengarna till? 107 () replik: Vi ville gärna satsa dem, men vi hann inte, sade . Ni hann ta itu med skattesänkningar för 45 miljarder. Ni hann ta itu med att drämma till de arbetslösa genom att de får sänkt ersättning i a-kassan och dessutom får högre avgifter. Ni hann ett antal saker. Men just satsningarna på skolan hann ni alltså inte med. Min fråga är då: När kommer ni att hinna med dessa? För det andra, , handlar det inte bara om att byta konton. Antingen har man resurser från staten som går till ett visst ändamål eller så har man dem inte. Om man bara skickar dem generellt eller gör skattesänkningar av dem för det har ni också gjort kan de lika gärna användas till precis vad som helst. De kan användas till välbehövliga satsningar i äldreomsorgen. De kan användas till skattesänkningar och så vidare. Nej, det blev inga satsningar på skolan i budgeten. Jag får väl se vad dessa vallöften är värda. En sak är jag ändå säker på. Några satsningar som större än Socialdemokraternas lär vi inte se i den här budgeten eller i den kommande. var också inne på gymnasieskolan. Att ställa krav och att bry sig har blivit modeord för de borgerliga partierna. har lyckats tjata till sig detta, och de andra upprepar det. Min fråga är: Innebär det att ni inte bryr er om de elever som går på de yrkesförberedande programmen, eftersom ni ställer mindre krav på dem? Kraven på de yrkesförberedande programmen kommer att minska. Det ska inte längre finnas svenska, engelska och matematik A som obligatoriska kurser. Innebär det att den borgerliga alliansen som tycker att ställa krav är att bry sig inte bryr sig om de elever som går på de programmen? Det motsvarar hälften av gymnasieeleverna i den svenska gymnasieskolan . 108 () replik: Vi inom alliansen bryr oss om eleverna på de yrkesförberedande linjerna. Det är just därför vi gör denna reform. är det över hälften av eleverna på de yrkesförberedande linjerna på gymnasiet i som slutar. De flesta av dessa är barn till föräldrar som finns inom LO-kollektivet. De avbryter sin gymnasieutbildning och går ut skolan utan ett fullständigt betyg. Jag förstår inte hur ni tänker om ni kan tycka att det är bättre att sluta efter första eller andra året än att gå med lite lägre krav i engelska, matte och svenska. Det är en mycket konstig inställning. Att arbeta är ett förträffligt sätt att fullfölja sina samhällsplikter oavsett om det är som akademiker eller som industriarbetare. Vi tycker att båda sorterna är lika viktiga och att båda sorterna behövs. Därför ser vi till att många flera kommer genom gymnasiet och att de får en examen som leder till arbete. Är det sedan så att de vill fortsätta sin utbildning är alla dörrar öppna. Jag tycker att det är synd att vi inte kan få fortsätta den här dialogen. Det kommer nog att komma många tillfällen framöver till det. Jag tackar för debatten med Baylan. 109 () replik: Jag har två frågor till . En budget har alltid en viss signalverkan. Jag får inte riktigt ihop det. Den ena signalverkan är att allianspartierna vill skapa en ny struktur för gymnasiet där inte alla får högskolebehörighet. ger man signalen att komvux inte får lika mycket resurser som hitintills. Naturligtvis kan man prata om arbetsmarknadsåtgärder, men för mig har komvux också andra betydelser. Jag är inne på att i en framtida värld, särskilt om ni genomför det ni hotar med, kommer komvux att få betydligt större betydelse för alla dem som för sent upptäcker att de kanske skulle vilja läsa på högskolan. Jag hoppas att det inte blir som ni har tänkt. Detta var min första fråga till er, och jag tror inte att jag hinner så många flera i denna replik. Hur tänker ni er det här? Eleverna måste ju få signaler. I kommunerna ute i landet tvingas man skära ned på komvuxutbildningarna. Det är ganska överraskande. Jag undrar hur det rimmar med er framtida politik. 110 () replik: Det som vi hör säga om signalverkan är viktigt. De signaler vi nu sänder ut till landets skolor är tydliga: Det är kunskap och tidiga insatser som gäller. Vi kommer att göra allt för att barnen redan när de är sju ska lära sig att knäcka läskoden. Vi kommer att göra allt för att reparationsarbetet ska bli så litet som möjligt. Det är mycket som och vi inom alliansen har gemensamt när vi pratar om mångfalden, om det viktiga med KY-satsningar och inte minst om etableringsfriheten när det gäller förskolan. Jag skulle vilja ställa en fråga till , fru talman. Hur kan det komma sig att ni i så glatt sade ja till 580 miljoner i lägre anslag till komvux när det nu är så förfärligt att ta bort 600 miljoner ? ökar vi ju kraftigt anslagen till folkhögskolor, som man på många sätt kan jämställa med komvux. 111 () replik: är vi inte här för att diskutera den förra budgeten. Vid tiden för den satt jag inte ens i , så det faller sig lite svårt att debattera den. Däremot är det ni som har regeringsmakten . Det är ni som har signalverken och ansvaret för vilka signaler ni skickar ut till landet. Ni skickar ut en viss signal. I min hemkommun var frågan i budgeten som det ska beslutas om : Ska kommunen lägga till de här pengarna och ta dem från socialbidrag och äldreomsorg, eller hur ska man göra? Så tänkte man när man plötsligt fick beskedet att det fattades 2 miljoner. Det är det som är frågan. Eleverna får signalen att de inte kommer att få högskolebehörighet efter gymnasiet. Ska de dessutom få signalen att man inte kan lita på komvux därför att staten håller på att hatta så här? 112 () replik: Sanningen är den att komvux har använts som ett dragspel när det har varit brist på arbete och när det har varit gott om arbete. Man höjer och sänker de statliga anslagen till komvux. Även om inte har suttit i tidigare så har han nog hört talas om det genom sina kommunala kamrater. Vi inom alliansen hyllar, respekterar och förstärker det kommunala självstyret. Vi har förtroende för våra partikamrater, och även för era, där de sitter på sina kommunala poster. Det är de som är närmast kommuninnevånarna. Det är de som bäst ser bekymren, problemen och behoven i kommunerna. De vet om det är en satsning på två nya förskollärare eller två lärare på komvux som behövs bäst. Det ni vill är att någon annan ska fatta beslutet så att de kan sitta där hemma och säga: Vi kunde inte göra någonting mer; vi kunde inte satsa på komvux! Det kan man visst. Vi har från början varit överens om att den största delen av pengarna skulle gå till den kommunala påsen. Ur den får våra kommunala politiker hämta pengar och göra vad de vill av dem. 113 () replik: Jag har ändrat frågor under inlägg och under replikskiftena. Jag bestämde mig när sade: Det behövs industriarbetare och akademiker. Ja, det behövs det. Frågan är bara om det från början ska vara bestämt vem som ska vara industriarbetaren och vem som ska vara akademikern, eller om det faktiskt ska vara ett fritt val, vilket det inte är . fortsätter med att säga att alla dörrar står öppna för den som vill utbilda sig. Ändå skär ni ned på komvux med . I min hemkommun innebär det att man i kurskatalogen tvingats ta bort en tredjedel av alla sina kurser. På det sättet täpper man igen för de elever som inte har fått en högskoleförberedande utbildning på gymnasiet. Man täpper igen möjligheterna att gå vidare till högskolan. Dessutom har man inte ökat antalet högskoleplatser, trots att man vet att det kommer en stor kull som förmodligen också vill till högre utbildning. 114 () replik: Vi moderater har stått för valfrihet så länge att ingen tvivlar på att vi verkligen vill låta människor avgöra själva. Vem ska bli akademiker och vem ska bli industriarbetare? För mig kan samma person vara båda delarna. Inte nog med att en industriarbetare kan bli akademiker. Det är även så att en akademiker kan bli industriarbetare. Men är det helt omöjligt. Man kanske har gått igenom en teoretisk linje men sedan tänker: Jag vill hellre bli plåtslagare eller byggnadsarbetare, för de tjänar bra . Då finns det ingen möjlighet att gå den utbildningen. Den dörren är stängd. och fram betydde föräldrarnas socioekonomiska bakgrund väldigt lite när barnen valde utbildning. Det fanns mycket större möjligheter än nu för barn och elever att nå sina drömmars mål. är det som vi har hört föräldrarnas utbildning och ekonomi som styr. Det tänker vi ändra på. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Det är så negativt med de 600 miljonerna , säger hon. Men hur var det , när satt och sade ja tack till neddragningen på 580 miljoner? fanns i då, även om inte gjorde det. 115 () replik: Jag ska svara på den sista frågan först. Neddragningen hade att göra med , en satsning som gjordes efter den borgerliga regeringstiden. Arbetslösheten var då hög och det var nödvändigt att göra en satsning för att få människor ur arbetslösheten genom utbildning. Det var en satsning som vi förlängde. Den var aldrig tänkt att permanentas. Men det man gör nu är att dra ned ytterligare. Som sagt: Det ställer till stora konsekvenser för dem som vill skaffa sig en utbildning vilket man kanske inte tidigare hade och få möjligheten att skaffa sig en högre utbildning. säger att man i den nya regeringen kommer att verka för att de socioekonomiska förhållandena inte ska lysa igenom. Men säg då på vilket sätt ni kommer att göra det! Universitetslektor som jag talade om förut menar att betyg, prov och ordningsomdömen är fel väg. Det kommer tvärtom att betyda att de elever som inte lyckas i skolan kommer att lyckas ännu sämre. När man ser alla förslag tillsammans blir det väldigt tydligt att den borgerliga politiken är en klasspolitik från förskolan upp till högskolan. Man ska sålla ut elever och det ska vara tydligt och klart från början vem som ska bli industriarbetare och vem som ska bli akademiker. 116 () replik: Vi lever i ett land där klassklyftorna ökar, och det kan knappast vara alliansens fel i regeringsställning att klassklyftorna ser ut som de gör, att de är större än de var och att de är större än när den socialdemokratiska regeringen tillträdde 1994. Och har stött varje budget från den regeringen . har klassklyftorna ständigt ökat. Det kan knappast vara vårt fel. Däremot ska vi göra allt för att om möjligt minska dem. Det vi ska göra med barnen i skolan är att vi ska se till att de barn som har svårare att lära sig saker och ting verkligen ska få hjälp . De ska få hjälp om de inte har lärt sig läsa när de är åtta . Vi ska inte som vänta och sätta in insatserna på IV-programmet. Vi ska sätta in dem tidigt, och det kommer mest att gynna de barn som har föräldrar som kanske inte har akademisk utbildning. utmålar detta med prov och kontroller som att det är förfärligt för eleverna. Jag tillhör de lärare som har hållit på med detta, och jag vet så väl att sju-, åtta- och nioåringar inte ens förstår att det är prov och kontroller de utsätts för om de har en duktig pedagog framför sig. De tycker att det också är roligt och intressant. Dessutom vill vi, som sade tidigare, återinföra de speciallärare som Vänstern har varit med om att ta bort. De behövs för dessa barn som inte kan lära sig det som alla andra barn kan. 117 (): när jag ser en liten glad och förväntansfull sex- eller sjuåring gå till skolan kan jag inte låta bli att tänka på hur det ska gå för honom eller henne . Kommer hon att vara lika glad, eller kanske glad på ett annat sätt men fortfarande glad, ? när jag tvärtom träffar en skoltrött tonåring tänker jag på att den där tonåringen förmodligen tillhörde de glada, förväntansfulla barnen . För väldigt många går det bra genom hela skoltiden, men för alldeles för många blir skolan ett misslyckande. I värsta fall blir den också ett lidande på grund av trakasserier och mobbning. Den viktiga fråga vi måste ställa oss är: Vad händer på vägen från förskoleklassen och upp genom systemet, genom högstadiet och gymnasieskolan? Den frågan är viktig att ställa, och den har inte ställts i den ledande skolpolitiken . Den svenska skolan är naturligtvis inte genomgående dålig. Det kan ingen människa säga. Det finns många engagerade och kompetenta lärare, och på många håll fungerar skolan väldigt bra. Men kan vi alltså konstatera att det är uppenbart att antalet elever som misslyckas och inte klarar skolan har ökat, och det har ökat . Vi kan också se att svenska skolresultat har försämrats jämfört med andra länder. Vi halkar ned . Vi är inte sämst. Det ska man inte säga, men vi är en dålig medelmåtta. ligger vi lite över snittet och ibland lite under snittet i internationella undersökningar. Jag tycker att en skola som faktiskt är dyraste skola borde vara bättre än en halvbra medelmåtta. borde inte heller ha sådana förhållanden att 25 00030 000 elever hoppar av gymnasieskolan utan att ha nått gymnasieskolans mål och utan att vara förberedda för varken högskola eller arbetsliv. Många av de elever som hoppar av gymnasiet har varit efter ända sedan årskurs 2 och 3. Jag tycker att det är särskilt bekymmersamt att klyftorna ökat alltmer i skolan, som flera av oss varit inne på. Vi kan se att elever från hem utan studietradition lyckas sämre än vad de gjorde . SCB för statistik över förhållandet mellan föräldrarnas studiebakgrund och hur barnen lyckas i skolan. Vi kan se att misslyckades av barn till föräldrar med kort utbildning med att bli behöriga för att komma in på gymnasiet. hade den siffran stigit till . Det går inte längre att förneka att under den förda regeringspolitiken har den svenska skolan misslyckats med att skapa lika chanser för alla. Jag har varit med nu i skoldebatter och ständigt blivit nedröstad av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister när vi har föreslagit tydliga kunskapskrav, insatser mot mobbning, tidig utvärdering och mer stöd tidigt i .