prot · GT0983 · 2006-03-09 00:00:00 — Och det är avgörande för ett litet land som och, vill jag påstå, för EU att vi fortsatt ska värna om det öppna samhället. står vi inför stora strukturförändringar igen. Jobb flyttar utomlands, och hela branscher riskerar att försvinna. Men med en ökad öppenhet kommer återigen att vara en vinnare på den internationella arenan. Därför behöver och EU göra allt för att också få en väl fungerande tjänstesektor. Här finns stora möjligheter att skapa nya riktiga jobb i en starkt växande sektor. Här är dock regeringens rädsla mycket förvånande. Vad är det regeringen är så rädd för? Ser man inte hur svårt svenska företag ofta har det när de vill etablera sig utomlands? Ser inte regeringen möjligheterna till just nya jobb och företagsutveckling? Till exempel i krävs det för många yrken licens att verka i landet, en licens som utfärdas av arbetsgivarorganisationerna. Och i måste ett företag som vill etablera sig i landet gå med i en regional arbetsgivarorganisation. stöter inte de utländska företag som etablerar sig i på så stora hinder eller problem. EU:s tjänstemarknad måste bli friare, eftersom det är våra svenska företag och de svenska arbetstagarna som förlorar på en hårt reglerad tjänstemarknad. Tjänstedirektivet var ett steg mot ett EU som kan leva upp till Lissabonstrategin. Tyvärr verkar den kompromiss som både socialister och konservativa har gjort upp om inte skapa de möjligheter till utveckling och tillväxt för svenska företag som det skulle ha kunnat bli. Vi kommer att hantera flera av de aktuella politikområden som finns bakom Lissabonprocessen och även tjänstedirektivet, så vi återkommer till detta . vill jag yrka bifall till reservationen. 5 (): Vi har här att behandla handlingsplan för tillväxt och sysselsättning. Bakgrunden är Lissabonstrategin där man nu prövar ett nytt grepp för att få fart på processen, nämligen att varje medlemsstat ska lägga fram ett konkret handlingsprogram för arbetet på nationell nivå. Lissabonstrategin är en bred process som betonar såväl ekonomisk som social och miljömässigt hållbar utveckling, och det välkomnar vi. Varför är det då så viktigt att få fart på den här Lissabonstrategin? Jo, det är viktigt helt enkelt för att globaliseringen innebär att det just nu pågår en enorm strukturrationalisering. Och konkurrensen är stenhård och hårdnar . Det är därför viktigt att vi vässar våra vapen. Det här är självklart inte bara en fråga för , utan mer eller mindre hela världen berörs av det här. var jag på en studieresa med några kolleger i i delstaten . Vi träffade en del frivilligorganisationer och intellektuella och satt och resonerade om utvecklingen i världen. De var väldigt oroade och arga på globaliseringen och sade så här: Ni vet inte i det lilla landet vad det här innebär för oss. Just nu håller vår textilindustri på att flytta härifrån. Då sade jag, som kommer från : Jag vet precis vad det här handlar om. Vår textilindustri lämnade oss för att just bege sig till . På samma sätt var det med vårt varv som när det lades ned sysselsatte 5 000 människor men inte kunde konkurrera med bland annat . Då tittade de på oss som kom från det lilla landet och sade: Men blev inte människorna ledsna, och var det inte protester på gatorna? Vi sade: Jo, det är klart att människorna blev ledsna. De miste sitt arbete, och de miste sina arbetskamrater. Men vad vi har i är system som gör att ingen människa behöver gå från hus och hem när det oundvikliga inträffar. Det finns system som fångar upp. Det finns möjlighet till omskolning. Det finns möjlighet att få a-kassa. Man kan fortsätta att leva, och man kan få något nytt jobb. Men detta förutsätter också att människorna i betalar skatt, så att vi kan använda de pengarna. Det är precis så det är. Välfärd ger tillväxt, och tillväxt ger välfärd. Många säger att vi måste ändra det här i . Vi kommer inte att klara av det här framöver. Jag är övertygad om att de belackarna har fel. De nordiska länderna toppar också olika undersökningar. Jag förstår att det här retar en hel del och att det retar den borgerliga oppositionen. Det här är ju humlan som inte kan flyga. Hur går det att toppa olika undersökningar med det höga skattetryck och det system som vi faktiskt har valt att ha i ? är, tillsammans med våra nordiska grannar, förebilder för resten av EU. Ingen annan region i EU klarar omställningsarbetet lika bra som vi. Det är något som vi ska vara stolta över, även om vi självklart inte är nöjda. måste vi gå vidare och förbättra och förnya. De nordiska länderna har byggt upp samhällen som kombinerar ambitiösa välfärdsåtaganden med öppna kunskapsintensiva och konkurrenskraftiga ekonomier. Den nordiska välfärdsmodellen bygger på att både män och kvinnor arbetar, och genom att samhället reducerar de ekonomiska riskerna vid sjukdom och arbetslöshet ökar förtroendet och tilliten i samhället. När riskerna minskar för de anställda minskar också risktagandet för företagen. Den svenska samhällsmodellen, med satsning på både utbildning och social utjämning, har bidragit till att växt sig starkt och står sig väl i den internationella konkurrensen. Regionala högskolor har inneburit att människor fått en närhet till utbildning. Detta har medfört att alltfler börjat studera. Generösa skatteregler har gjort det möjligt för det stora folkflertalet att ha en dator, vilket förutom att öka vårt kunnande även medverkat till att vår IT-industri är en av världens främsta. En framstående hälso- och sjukvård, som fördelas efter behov, har inneburit en trygghet för människorna på samma gång som den gjort till ledande inom medicinteknik. Hårda arbetsmiljöregler har gjort att människorna skyddats från många faror, men det har också inneburit att blivit ledande på många områden. Hårda miljöregler har medverkat till att vi har framstående företag inom bland annat miljöteknik. exporterade vi för 25 miljarder. Vem hade kunnat tro det ? Men så är det, självklart. Det hela hänger ihop. Tillväxt innebär sysselsättning och välfärd om den fördelas rätt, och om vi tar vara på de många människornas kunnande och engagemang får vi ökad tillväxt. Ett flertal undersökningar pekar också på att näringsklimatet i är mycket bra. Jag ska ge några exempel. senaste uppföljning av Lissabonstrategin visar att är det land som har flest topplaceringar i olika jämförelser. framhålls som ett föredöme när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, miljö samt forskning och innovation. Enligt årliga rankning av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna placerar sig på tredje plats bland 117 länder. Också den senaste utvärderingen av ger högt betyg. Varför svartmålar de borgerliga partierna då ? Vi har hört det tidigare i debatten; det är självklart en politisk strategi. Man vill beskriva verkligheten genom att göra den så dyster som möjligt för att därigenom få gehör för sina bakåtsträvande förslag såsom sänkta ersättningsnivåer och försämrad trygghet på arbetsmarknaden förslag som man vet aldrig skulle få svenska folkets godkännande om de fördes fram direkt och inte genom att ge en bild av att allt är åt skogen i . Jag kan säga att striden om bilden av är en strid om samhällets framtid, och den tänker inte vi socialdemokrater förlora. Det gäller att fortsätta utveckla positioner i en alltmer konkurrensutsatt värld. Om vi ska kunna behålla vårt försprång behövs mer samarbete och förnuft, inte konfrontation. Jag skulle särskilt vilja framhålla något som vi nu satt i gång, nämligen branschprogrammen, där staten tillsammans med branscherna och fackföreningsrörelsen startar sex olika program inom fordonsindustri, läkemedel och bioteknik, metallurgi, flyg och rymd, IT och telekom samt skog och trä. Detta är den borgerliga oppositionen emot. Det är branscher som har avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning i hela . Branscherna bidrar till av det svenska näringslivets satsningar på forskning och utveckling. Det är jätteviktigt. Varför är ni emot det? Det borgerliga alternativet innebär i stället ett systemskifte med försvagade fackföreningar, lägre löner, sämre ersättning för arbete och vid sjukdom, sämre trygghet och därmed också sämre tillväxt. Vi socialdemokrater anser inte att hungriga vargar jagar bäst. Vi socialdemokrater säger att trygga människor vågar och att trygghet ger tillväxt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 6 (): En ökad sysselsättning, fler jobb, är en av de viktigaste hörnstenarna för tillväxt och välfärd. I kommer behovet av arbetskraft att öka; fler måste arbeta i de företag som ska bidra till ekonomisk tillväxt och välstånd. Det huvudsakliga ansvaret för att få fart på den svenska ekonomin och få fler att gå från bidragsförsörjning och utanförskap till arbete ligger inte hos EU utan hos oss själva vårt näringsliv, vårt utbud av olika utbildningar, vår utbildningsnivå, vår forskning i förhållande till övriga världen. är ett land som är starkt handels- och exportberoende inte bara i förhållande till EU:s medlemsländer utan också till övrig världshandel. Visst går det att hålla med om att , och , står inför stora utmaningar. Tillväxten, sysselsättningen och den demografiska utvecklingen är angelägna frågor att kraftsamla kring. Globaliseringen tilltar och konkurrensen från , och hårdnar. Det är utomordentligt viktigt att ekonomin och konkurrenskraften förbättras. Här har Lissabonstrategin en viktig roll att spela. Jag tror emellertid att om vi stirrar oss blinda på EU som motor för vår sysselsättning och tillväxt har vi alldeles fel fokus i våra glasögon. EU:s svar på ökad konkurrens från omvärlden, att höja tullar och sänka kvoter eller bibehålla subventioner till jordbruket, är absolut inget som ökar handeln utan snedvrider konkurrensen på ett sätt som bidrar till att fattiga länder inte har förmåga att utveckla sitt jordbruk eller öka sin välfärd. Vi kommer inom en ganska snar framtid att stå inför en stor generationsväxling på svensk arbetsmarknad. Det gäller inte bara olika små och stora företag utan hela välfärdsektorn. Stora grupper av 40-talister kommer att gå i pension, och alltfler äldre kommer att behöva omsorg och vård. Behovet av utbildad personal i yrken som undersköterskor, sjuksköterskor, sjukgymnaster, läkare, lärare och en rad andra yrken kommer att öka kraftigt för att motsvara efterfrågan och pensionsavgångar. Detta behov kommer att finnas oavsett om tjänsterna utförs i offentlig eller privat sektor. Inte minst den välfärdsatsning som samarbetspartierna presenterat, och som innebär att alltfler ska få tillgång till tandhälsovård för samt minskade kostnader för vård och behandling, kommer att bidra till att behovet av tandläkare och tandhygienister ökar. Målet är att fler och nya grupper ska gå till tandläkaren. Det rör sig om en halv miljon människor som kommer att börja gå till tandhälsovården och ytterligare en miljon som kommer att gå oftare och mer regelbundet. Det är ett exempel på hur man ökar välfärd och sysselsättning via statliga skattesubventioner. Tillväxten i har inte avstannat. Det är inte bara i och som det sker en utveckling av näringslivet och ekonomin. Och är inte sämst i klassen. I dagens finns en artikel med , där det bland annat sägs att tillväxten ökar och att det finns variationer inom EU. I artikeln sägs också att hemligheten bakom högre tillväxt är inte entydig I , och är en utvecklad högteknologi en stor del av förklaringen. Men i exempelvis och , har det mer handlat om traditionella kapitalinvesteringar och ett ökat arbetsutbud. Därför bör , som trycker på investeringar i högteknologi och kunskapsindustrin, bli mer flexibel. I bilagan till dagens betänkande kan vi se att sysselsättningsgraden i är högre än i övriga EU-länder. I gruppen äldre kvinnor, det vill säga kvinnor i min ålder och äldre, har vi i en förvärvsfrekvens på medan den i EU-15 är . Tabellen visar också att utbildningsnivån är högre i samt att vi investerar och övriga i forskning och utveckling. Men självklart ska gå vidare. De så kallade branschprogrammen, som refererade till, har tagits fram i ett nära samarbete mellan politik och näringsliv, och de är bra exempel på offensiva framtidssatsningar där näringsliv, utbildning och forskning tillsammans ska säkra ökad sysselsättning och hållbar tillväxt. Jag skulle vilja se att vi gick vidare med sådana branschprogram. Det behövs inom turist- och besöksbranschen. Det behövs inom livsmedelsproduktionsbranschen. Vi behöver stärka som varumärke. Inom exempelvis livsmedelsområdet skulle det gynna såväl storskalig som småskalig livsmedelsproduktion av högklassiga säkra livsmedel för den inhemska marknaden men även för exportmarknaden. Inom både turism och livsmedel behövs mer forskning och utveckling för att i första hand gynna de små företagen. Dessa branscher är ju också väldigt arbetskraftsintensiva. Forskning är av avgörande betydelse för att stärka framför allt de små företagen, som inte har egna resurser att satsa. De utvecklingspengar på 200 miljoner som satsades på småföretag via är mycket efterfrågade. Per , generaldirektör på , anser att det behövs en förstärkning upp till 300 miljoner för att motsvara efterfrågan. Detta tillsammans med riktade insatser på ökad kunskap, rådgivning, regelförenkling och exportfrämjande skulle ge stora förutsättningar för de små företagen att växa och öka sin betydelse för sysselsättning och välfärd i . Det skulle inte bara gynna olika små arbetsmarknadsregioner utan även göra att fler kvinnor, unga och invandrare fick en plats i det svenska näringslivet och på arbetsmarknaden. Om vår tillväxt och välfärd ska vara såväl miljömässigt som socialt hållbar måste alla ha en plats på arbetsmarknaden utifrån sin utbildningsnivå och sina förutsättningar. Socialt företagande är ett alternativ för att integrera de mest utsatta grupperna i både samhälle och arbetsliv. Det sociala företagandet har visat sig mycket framgångsrikt både här och i . De sociala företagens affärsverksamhet är ett medel för att uppnå de sociala målen. De sociala företagen och deras verksamheter berör flera politikområden närings-, arbetsmarknads- och socialpolitik. Intresset för att utveckla social ekonomi är stort när det handlar om olika arbetsmarknads- och näringspolitiska åtgärder. Detta är bra, men utvecklandet av sociala kooperativ inom välfärdssektorn får inte ersätta den gemensamma sektorns stora ansvar för den sociala ekonomin. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till näringsutskottets förslag i betänkandet handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning. 7 Vice statsminister (): Ärade ledamöter av näringsutskottet! Sedan gick med i Europeiska unionen har förändrats i grunden, framför allt ekonomiskt. Det som står på arbetsordningen för EU är kampen mot arbetslösheten. Så var det inte . har tillsammans med andra länder gjort just kampen mot arbetslösheten, tillväxtfrågorna och de ekonomiska frågorna till en central del i EU:s arbete. Man har ibland under dessa år kritiserat Europeiska unionen för att sakna en vision. Faktum är dock att om någon har en vision kan man väl säga att Europeiska unionen skaffade sig en sådan då vi antog den så kallade Lissabonprocessen. Vi sade där att vi skulle försöka ta upp konkurrensen med den främsta ekonomin i världen, det vill säga . Vi satte också upp ett stort antal mål som vi skulle nå under de här tio åren. Det var verkligen en mycket djärv och vittomfattande ekonomisk vision. Detta var ett arbete som hade pågått tillbaka i kommissionen. Bland annat , /91 finansminister i en socialdemokratisk regering i och aktiv som generaldirektör i , hörde till konstruktörerna bakom Lissabonprocessen. Lissabonprocessen har haft oerhört stor betydelse på vartenda toppmöte under de här fem gångna åren. Det var oerhört glädjande när , det vill säga stats- och regeringscheferna, konstaterade att det nu fanns skäl till en omstart, en nystart. Jag delar uppfattningen, som bland annat Per framförde, att det ibland har talats mycket, men det har inte handlats lika mycket. Det finns skäl att idka självkritik inom Europeiska unionen. I , , och många andra länder har man inte varit i närheten av att nå de stolta mål som vi satte upp . De nordiska länderna har ständigt från kommissionens sida framhållits som föredömen. Det är länder som når, och är mycket framgångsrika i att uppnå, de djärva mål som satts upp i Lissabonprocessen. Själva idén bakom Lissabonprocessen var ju inte bara att ha djärva mål utan också att lära av varandra. Alla var medvetna om att man inte kan vara bäst på allting. Det är som i idrotten man är bra på vissa saker och inte på andra. Därför gäller det att ta lärdom av vad andra länder är duktiga på och försöka tillämpa det på hemmaplan. Här kan man säga att vårt nordiska välfärdskoncept, som ju har varit oerhört framgångsrikt, också har anammats, diskuterats och tagits som föredöme i många sammanhang i andra länder , inte minst när de tio nya medlemsstaterna kom med i Europeiska unionen . Naturligtvis har det breddat debatten rätt ordentligt. Det var också väldigt bra att , stats- och regeringscheferna, vid halvtidsöversynen sade att varje lands parlament vår kammare här och alla andra länders parlament också på egen hand måste föra en diskussion om de nationella handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning som vi behöver utföra inom ramen för Lissabonprocessen. Jag tycker att det är bra att varje lands parlament ger sig i kast med att granska hur långt man har kommit i det egna landet i förhållande till de uppsatta EU-målen och vad man kan lära av andra länder. Det är utomordentligt bra att vi kan ha denna typ av diskussioner här i kammaren för del. Lissabonprocessen handlar egentligen om tre saker. Först har vi ett antal väldigt avancerade krav när det gäller de ekonomisk-politiska målen. Vidare handlar det om att främja den sociala sammanhållningen i och se till att vi minskar klyftorna, som är stora i många av . Det tredje är att se till att vi får en ekologiskt hållbar utveckling. Det var inte minst den senare dimensionen, miljödimensionen, som förde in under sitt ordförandeskap 2001. Detta är ett synsätt som inte alltid accepteras av alla politiska partier. Det är ett synsätt som exempelvis de borgerliga partierna här hemma ständigt har hackat på. Just den sociala sammanhållningen, det sociala skyddet, har man ständigt ansett vara ett hinder för tillväxt. Miljödimensionen har man oftast trängt ut i utkanten av den politiska debatten. Om de borgerliga hade rätt skulle man ju tro att de länder som inte har någon särskilt progressiv miljöpolitik eller så bra socialt skydd skulle stå främst i ledet när det gäller tillväxt och sysselsättning. Men det är ju precis tvärtom. Det är länder som , och , de nordiska välfärdsmodellerna, som har nått de bästa resultaten. Vi har höga skattenivåer, vi har ett gott socialt skydd, vi strävar efter en god social sammanhållning och vi har mycket ambitiösa planer på miljöområdet. Det är just dessa välfärdsländer som har nått längst när det gäller de mål som vi har satt upp i Lissabonprocessen. Vi tar oss naturligtvis an de utmaningar som finns med stort allvar. Det är glädjande att se att år har haft en mycket snabbare tillväxt än omvärlden. Vi har haft en i stort sett dubbelt så snabb tillväxt i med den politik som Socialdemokraterna i samarbete med och har drivit i den här kammaren dubbelt så snabb ekonomisk tillväxt som andra länder har haft i genomsnitt i Europeiska unionen. Det som redovisas inför kammaren i den här handlingsplanen är en fortsättning när det gäller att försöka nå alla de mål som vi tycker är viktiga på dessa områden. I det nationella handlingsprogrammet, för att bara ta en del, lägger vi oerhört stor vikt vid exempelvis miljöaspekten. sker en tredjedel av vår energiförsörjning via förnyelsebara energikällor. Det är bra, men det räcker inte. Vi har ännu högre ambitioner på det området. Det är också någonting som vi gärna ser att övriga tar efter. De borgerliga säger i olika sammanhang att de vill att vi ska sänka oss till genomsnittlig EU-standard när det gäller skatter. De ligger i exempelvis och , och de ska ned till . Sänker man sig till den genomsnittliga skattenivå som finns ute i sänker man sig också till genomsnittlig välfärdsnivå. Det är naturligtvis konsekvensen av de borgerligas skattesyn. De borgerliga skulle alltså vilja att vi låg på något slags genomsnitt vad gäller socialt skydd, socialpolitik och sysselsättningspolitik i . Det skulle innebära att ett land som exempelvis , som har fyra månaders föräldraförsäkring, skulle vara något slags genomsnittlig dröm för de borgerliga. Eller också skulle det vara någon slags dröm att ha det som på , en barnomsorgsavgift på mot den dryga tusenlapp som vi har i vårt maxtaxesystem. Det är de borgerligas dröm om ett genomsnittligt där de vill att ska vara. Självfallet vill vi socialdemokrater inte att ska vara något slags genomsnittsland i . Det är en för låg ambitionsnivå. Det är en felaktig ambitionsnivå som de borgerliga har. Vi vill tvärtom ligga i täten för Lissabonprocessen. Vi vill ligga i täten för välfärdsuppdraget. För oss är det oerhört viktigt att den nationella handlingsplanen kan vara ett steg just mot att försöka skapa ett med en växande ekonomi, växande sysselsättning, en bättre välfärd, en social sammanhållning och naturligtvis en miljö i balans. Jag blev något full i skratt när jag hörde förfalla till 1994. Det var ganska djärvt att ge sig in på 1994. var det år som den socialdemokratiska regeringen tog över efter de borgerliga. hade vi arbetslöshet, stor statsskuld, växande budgetunderskott och massor av konkurser. Låt oss glömma bort det. Låt oss inte ägna oss åt att komma tillbaka till en sådan ekonomisk situation. ska vi se framåt och inte mot någon slags europeisk genomsnittsnivå, om det är det ni drömmer om från borgerligt håll. 8 PER () replik: Jag ska börja med att tacka EU-ministern för åtminstone de två första tredjedelarna av talet. Det var ett nyanserat tal som handlade om EU och faktiskt det vi ska diskutera . Låt mig sedan hålla med om att det går bra för , och jämför man med EU-15 går det mycket bra för , så att det inte råder någon tvekan om detta. Jag kan också hålla med om att EU skaffade sig en djärv vision . Dessutom håller jag nog med om att det var lite skraltigt med strategierna för hur man ska uppnå det djärva målet. Därför var det väldigt bra att man hade halvtidsöversynen och att man vågade vara åtminstone lite självkritisk. Jag hade kanske velat se mer av självkritik. Visst är det bra med de strategier som vi ska ha i varje land, det är en bra del av nystarten, och visst är det bra att vi ska lära av varandra. Men det är också viktigt för oss att vi tittar på de saker där det inte går så bra för . Om vi tittar på s. 19 i vårt häfte ser vi att det är två områden där vi tillhör de tre sämsta. Det ena är prisnivåerna och det andra är investeringar i näringslivet. Min fråga till EU-ministern blir: Vilka konkreta åtgärder vill EU-ministern satsa på för att vi inte ska tillhöra de tre sämsta om ? 9 Vice statsminister () replik: Som nämnde tillhör de länder som oftast har haft topplaceringar när det gäller de indikatorer man mäter i Lissabonprocessen. När det gäller sysselsättning för både yngre och äldre, inte minst att vi också har sett till att ha ett arbetskraftsutbud som har varit mycket stort, en högre utbildningsnivå, forskning och utveckling och allt annat har vi haft toppositioner . Lägger man ihop alla de indikatorerna har oftast haft första, andra eller tredje platsen under hela den här femårsresan. Men det är klart att det, som Per säger, finns områden där vi inte ligger lika bra till. Jag ska gärna kommentera de två frågor som Per tar upp. Först gäller det prisdiskussionen. Vi är medvetna om att har en för hög prisnivå på vissa områden. Regeringen driver en hård politik för att försöka skärpa konkurrensen i näringslivet på de här områdena. Det är inte alltid näringslivet självt är så angeläget om att bidra till den konkurrensen.