prot · GT0982 · 2006-03-08 00:00:00 — Om nu är så upprörd och delar vårt engagemang i frågan, hur kan det då komma sig att ingen av de här tre andra att-satserna vi hade i motionen om att stävja överlasterna, att se till att den som söker dispens betalar vad dispensen kostar, att intensifiera övervakningen och att ha en överlastavgift är biträdd. Jag undrar om nu är det kanske inte riktigt sjyst att fråga det, utan jag kan fråga någon av de andra som kommer efter dig har varit i och sett hur det lilla vägnätet har påverkats av alla lastbilstransporter som har fört ut råvara efter stormen . Man har väldiga problem med glesbygdsvägnätet där, vilket också syns nu när tar fram sitt budgetunderlag. För att värna det vägnätet ska man inte ha onödiga dispenser. Det ska inte vara så billigt att man helt kallt kan kalkylera med att köra med överlast. Tyvärr kan man det om man är en oseriös åkare. 206 () replik: är en väldigt engagerad riksdagsledamot, men när man hör henne tala om lastbilar i talarstolen kommer jag att tänka på uttrycket att skjuta sig själv i foten. Jag kan se en jägare som är ute på jakt och ser målet han ska skjuta, men han hinner inte sikta utan bränner av skottet rakt i sin egen fot. Det är så som gör. Hade fått bestämma mer hade det varit katastrof för industri. av lastbilarna i kör över . De allra flesta lastbilarna rullar på korta sträckor. Vi är beroende av lastbilar. Ni i jagar ju den här branschen och får ofta lastbilsåkarna att framstå som bovar. Det är ju samverkan som behövs mellan transportslagen. Sedan vill ni undanta virkestransporter från förslaget att man ska ha kortare lastbilar. Motivet är att annars flyttar jobben österut. Men det är samma motiv på de andra områdena. Om vi försämrar lastbilstransporterna räcker inte järnvägen och sjöfarten till. Industrin kommer att lägga ned och jobben kommer att flytta om ni får igenom förslagen att straffa ut lastbilarna. Jag vill att förklarar hur kortare lastbilar kan ge bättre miljö. 207 (-) replik: Det som är viktigt om man ska ha en bättre miljö framkom väldigt tydligt i när hade sin senaste utfrågning. Jag lyssnade nogsamt på vad representanten för sade. Han sade att vi måste hitta en smartare fördelning och kombination av järnväg, väg och sjöfart än vi har . Han anvisade distansavgifter som ett medel för att uppnå detta. Det är kostnadsfördelningen mellan transportslagen som är väsentlig när transportköparna beställer sin transport. är det för enkelt att köra transporter från norr till söder i när det gäller både kapacitet och pris, vilket syns på vägen. Man kan titta på var vägbanan är mest sliten norrut eller söderut. Vägbanorna ser ganska olika ut. Vi i är ute efter att utnyttja det faktum att vi har en lång kust och 50 hamnar. Vi har ett mycket väl fungerande företag i tågtransportbranschen som heter . Med rättvisa regler och rättvisa priser skulle vi, tvärtemot vad påstår, kunna slå vakt om transportindustrinäringen på lång sikt och inte bara på kort sikt. Ett oljeberoende på i transportnäringen är katastrofalt när oljepriserna stiger ännu mer. Då slår vi undan benen för näringslivet. Ett mer diversifierat transportsystem som använder energisnålare transportslag är mycket mer robust och bra för både industrin och nationen som helhet. 208 () replik: Vi vill alla komma bort från oljeberoendet. Vi har till exempel föreslagit att vägtransporterna ska räknas in i systemet med handelsrätter för koldioxidutsläpp, och vi har andra förslag också. Men man kan inte skjuta sig själv i foten. Man måste veta vad man gör. Låt mig ta ett exempel som jag har sett . i tillverkar karosser. Tre godståg lämnar fabriken, två till och ett till . De hade gärna fraktat mer med järnväg, men det går inte. Det är fullt järnvägen kan inte ta mer. Därför är man tvungen att komplettera med lastbilar till . Det går sex lastbilar . Om man nu skulle ha kortare lastbilar säger i alla fall min matematik att det hade blivit fler lastbilar till , och hur går det ihop med miljöhänsyn? Det förstår inte jag. är mig fortfarande svaret skyldig hur de korta lastbilarna kan hjälpa miljön. Om vi inte slår vakt om industrin och dess möjligheter att ha goda, effektiva transporter, självfallet i samverkan mellan transportslagen, så kommer vi helt enkelt att förlora jobben i , och då kan vi ha vilka visioner som helst. 209 (-) replik: Våra visioner sträcker sig längre än kommande mandatperiod. Vi kan se framför oss när man har passerat peak oil och måste hitta andra sätt att försörja landet med transporter. Det är särskilt väsentligt för som är så glesbefolkat och råvarutungt att man gör det. Vi har en rederinäring i som jag tycker är ganska framsynt. De har effektiva och bra utbud och har via sin lastkapacitet det tror jag att känner till möjlighet att ta emot mer gods. Men fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart avgörs väldigt mycket beroende på styckepriset på transporterna. Det är självklart att om man kan packa in mycket mer i en lastbil så blir det billigare per enhet jämfört med om man lastar i flera olika lastbilar. Det är det gränssnittet mellan väg, järnväg och sjöfart som förflyttas om man ökar maxvikten för lastbilar. Jag kan rekommendera , om det här är svårt att förstå, att läsa uppsats kring det här från KTH. Den visar väldigt tydligt vad man kan göra om man vill hitta en smartare kombination av de här tre transportslagen. Jag beklagar verkligen att är tvunget att använda lastbilar därför att järnvägen är full. Jag skulle vilja säga att jag är väldigt nöjd med det samarbete som vi i har tillsammans med Socialdemokraterna och . Vi har ju också anslagit för att investera i järnvägen och bygga ut kapaciteten. Det är sannolikt mer, både per invånare och i förhållande till budget, än något annat land. Vi har för avsikt att lösa det problemet, men man bygger inte järnväg över . 210 HANS (): Eftersom redan beskrivit de övergripande delarna i utskottsbetänkandet på ett bra sätt ska jag koncentrera mig på några av de frågor som berörs i betänkandet. Inledningsvis vill jag först bara säga att snabba och effektiva vägtransporter är oerhört viktigt för landets tillväxt och konkurrenskraft. är det naturligtvis viktigt att transporterna sker så säkert som möjligt och med minsta möjliga miljöpåverkan. Därför är det naturligt att en stor del av betänkandet om väg- och fordonsfrågor berör just miljö och trafiksäkerhet. I många frågor är vi också överens över partigränserna. Ett sådant område är till exempel problematiken med övergivna bilar som ibland blir stående längs vägarna ganska långa tider. Det är bara något eller som vi ändrade lagstiftningen för att förbättra möjligheten att snabbt transportera undan sådana fordon. Trots den förändrade lagstiftningen kan vi konstatera att problemet åtminstone delvis finns kvar. Därför kommer vi från utskottets sida att göra en uppföljning av det beslutet för att förhoppningsvis få klarhet om det behövs ytterligare lagändringar eller om det är brister i samarbetet eller i handläggningen hos berörda myndigheter som är orsaken till att problematiken kvarstår. En mycket viktig fråga som tas upp i betänkandet och som redan har debatterats ganska livligt här är reglerna för vikt och längd på våra lastbilar. Med tanke på de konkurrensnackdelar våra långa transportavstånd medför så är det nödvändigt, vill jag säga, att vi behåller de regler för mått och vikt som gäller . Också av miljöskäl är det viktigt att behålla våra långa lastbilar eftersom en övergång till kortare lastbilar skulle innebära kraftigt ökade utsläpp. Däremot har vi, som också sagts tidigare, ett stort problem med många överlastade bilar. Minst en tredjedel av de lastbilar som rullar på våra vägar är överlastade, och , det handlar inte bara om timmerbilar långt därifrån. När man gjorde en mätning på norr om för var av de lastbilar som rullade förbi där överlastade, och det är inte särskilt många timmerbilar som går den vägen. Det handlar om alla typer av lastbilar. Som också har sagts tidigare gör ju överlast att vägslitaget ökar oerhört kraftigt, och dessutom utgör överlastade fordon en klar trafikfara. Sedan finns också problematiken att när många åkare kör med överlaster snedvrider man konkurrensen i branschen. De seriösa åkarna som kör lagligt får svårt att klara av att hålla attraktiva priser i jämförelse med dem som kör med överlaster. Det är därför nödvändigt att både transportköpare och berörda myndigheter tar krafttag för att få bukt med överlasterna. Vi förutsätter att regeringen noga följer frågan och särskilt redovisar för oss i utvecklingen när det gäller överlaster framöver. Det är absolut nödvändigt att vi får en ordentlig förbättring när det gäller överlasterna. Det är väldigt många i vårt land som är genuint intresserade av fordon, och fordonshobbyn fyller en väldigt viktig social funktion. De som rustar upp och håller veteranbilar i skick gör också en angelägen kulturhistorisk insats. Därför ska vi från samhällets sida inte göra det onödigt krångligt eller lägga onödiga kostnader på dem som sysslar med fordonshobbyn. Det är därför bra att nu förslår att gränsen för undantag från besiktningsplikten flyttas . Det är också positivt att arbetsgruppen för import och export av modifierade fordon kommer med sina förslag senare i vår. Vi ser fram emot de förslagen. Det är viktigt att man kan ta bort alla onödiga hinder när det gäller fordonshobbyn. Ett annat angeläget område att förenkla regelverket för är chiptrimning och miljökonvertering av fordon. är det ett alldeles för dyrbart och krångligt förfarande eftersom varje konverterat fordon måste registreringsbesiktigas. Därför är det bra att nu lagt fram ett förslag till nytt regelverk för efterkonvertering av bilar till alternativa bränslen. Enligt det förslaget skulle vi kunna få ett nationellt system för typgodkännande av konverteringssatser, och då skulle man inte behöva ha det krångliga systemet med registreringsbesiktning av varje fordon. Det känns onekligen som ett stort steg framåt. Det kommer en lagrådsremiss i ärendet , , och vi förväntar oss en fortsatt snabb hantering av frågan. Ett kärt ämne för debatter här i är vägskyltningen. Vi brukar ha sådana debatter . har ett antal motioner lagts fram som handlar om behovet av att bättre tillvarata näringslivets intressen i samband med vägskyltning. Ett problem i sammanhanget är att tillämpningen av skyltningen har varierat kraftigt mellan olika delar av landet. har arbetat ganska intensivt med frågan , och bland annat har två handböcker tagits fram i syfte att få en mer enhetlig tillämpning över landet, men man ser att det här inte räcker. Därför är det positivt att nu är i färd med att utarbeta en ny vägmärkesförordning som man räknar med att ta beslut om . Jag vill betona att det är angeläget att vi får en mer serviceinriktad och enhetlig tillämpning på det här området, så att man verkligen underlättar för bilisterna att hitta dit de ska utan att för den skull förändra regelverket så att man ger avkall på trafiksäkerheten. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 211 () replik: Det är inte utan att jag är tvungen att le lite grann när jag hör tala om hur viktig chiptrimningen är för vårt land. Sedan säger han att han förväntar sig en fortsatt snabb behandling av ärendet. Jag skulle vilja att utvecklade det lite grann. I betänkandet kan vi läsa att frågan faktiskt var uppe i miljö- och jordbruksutskottet . har sagt att beredningsarbetet måste ske utan onödig tidsutdräkt, och anser att vi ska fortsätta att ha ett lika snabbt tempo som . Är det så jag ska uppfatta det, eller kan vi konstatera att det tidigare inte hänt någonting? Jag hade en direkt fråga till i mitt anförande, nämligen: Hur resonerar ni när ni inte ens tar upp det som vi säger om teknikutveckling av fordon ifall inte har möjlighet att inom sitt regelverk ta sig an dessa frågor? Jag exemplifierade detta med Segway. Ingenting sägs om detta i betänkandet. Ingenting sägs i anförande. Det finns inga förslag, utan det gäller att ligga lågt och göra så lite som möjligt. Det är majoritetens ståndpunkt i trafikutskottet. Detsamma gäller våra förslag om klassning av EU-mopeder med mera. De är inte ens kommenterade. Jag ska dock inte ge dig alltför många frågor, utan bara fråga hur du ser på detta. Om det inte ingår i regelsystem att se på teknikfrämjande fordon, vem ska då ta sig an dem? 212 HANS () replik: Om vi börjar med det sista så ingår det i och andra berörda myndigheters uppdrag att följa den tekniska utvecklingen. Jag tror faktiskt att det är ganska klokt att hålla på rågången. Om vi politiker ska gå in och fatta beslut i detaljfrågor, utan tillräcklig sakkunskap i alla delar, är det lätt att gå vilse. Vi har myndigheter som har till uppgift att följa den tekniska utvecklingen. Om de anser att det finns behov av förändringar, och det i sin tur kräver ändrad lagstiftning, är gången den att myndigheten vänder sig till regeringen och begär att få en sådan lagändring. Man måste utgå från att myndigheterna sköter sitt jobb på ett bra sätt. Min uppfattning är att de i allt väsentligt gör det. När det gäller chiptrimningen får det att låta som om det vore något jätteenkelt, att det bara hade varit för oss att klubba igenom förslaget och fatta beslut om att tillåta chiptrimning rakt av. Så ser världen inte ut. Både och jag jobbade för att vi skulle bli medlemmar av den europeiska gemenskapen. Där finns ett regelverk med många och krångliga juridiska aspekter kring detta. har borrat i frågan och kommit fram till att de kan ta fram ett system för typgodkännande av sådana åtgärder. Vi har också haft en fordonsindustri som, vill jag påstå, gjort sitt yttersta för att sätta käppar i hjulet för det arbetet. Världen är alltså inte riktigt så enkel, och ibland tar det tid att gå igenom alla de juridiska aspekterna. 213 () replik: Jag kan konstatera att ändrade sig i sitt andra inlägg beträffande det han sade om att han förväntade sig en fortsatt snabb behandling av frågan. Det tar sin tid, och tyvärr får vi konstatera att det tar alltför . Jag blir lite förskräckt när jag tar upp teknikutvecklingen och säger att vi inte ska lägga oss i detaljfrågor och att det inte ligger inom ram att fatta sådana beslut. Han förutsätter att myndigheterna vänder sig till oss. Vi ska utgå från att de gör det, säger han. Vi har alltså en regering och en majoritet i trafikutskottet som sitter med armarna i kors. Det kommer förslag från oppositionen, och därför vill jag fråga : Har du över huvud taget inte satt dig in i den problembild som vi beskrivit i vår motion och försökt ta ställning till om det är så som vi säger? Eller utgår du från att det som vi föreslår, när vi anmäler ett problem, är obetydligt? Engagerar sig inte i problemet när han nu vill avstyrka motionen? Resultatet av det blir ju att strunta i frågan och vänta på att kommer med förslag. måste ha mycket behagliga arbetsdagar om det inte finns någon vilja eller något intresse av att se ifall det ligger någonting i det som vi har skrivit. Vi har haft kontakter. Vi har jobbat med den här frågan, och när vi skrev motionen förutsatte vi naturligtvis att och det socialdemokratiska partiet skulle engagera sig och försöka analysera vilka problem teknikutvecklingen i står inför. Men tydligen fanns det inget intresse av det. I stället är beskedet: Sitt med armarna i kors och vänta på att hör av sig till trafikutskottets socialdemokrater. Synd, säger jag. 214 HANS () replik: När det gäller chiptrimningen har vi haft en lång process, och man har kommit fram till ett förslag till regelverk. Det kommer en lagrådsremiss i vår. Om förslaget får godkänt av Lagrådet kan vi därefter förvänta oss en snabb process, för då är ju grunden lagd för en proposition. Sedan skulle det vara mig fjärran att strunta i vad föreslår i , så angelägen som han alltid är om att föra en saklig och lugn debatt. Jag blir emellertid något förvånad. Under den långa tid som jag varit politiskt aktiv har jag mötts av ett parti, Moderata samlingspartiet, som alltid hävdat att politikerna inte ska lägga sig i för mycket. Det är experterna vid verken och myndigheterna som ska sköta den praktiska hanteringen. vill man i stället ha en helt ny ordning ny för veckan, tror jag där vi ska gå in och genast fatta beslut i enskilda delar av lagstiftningen. Jag tror att det finns en viktig poäng i att tänka sig för innan man ändrar lagstiftningen på olika sätt. Det är viktigt att vi skickar ut förslagen på remiss så att berörda parter, människor som berörs av frågorna, får möjlighet att tycka till och att vi sedan tar oss tid att gå igenom de remissvar som kommer in, analyserar dem och väger de olika synpunkterna och argumenten mot varandra. Det känns lite olustigt när ironiserar över att det görs ett ordentligt beredningsarbete vid berörda myndigheter och vid departementet. Jag tycker att det är viktigt för demokratin att faktiskt göra ett grundligt arbete och inte bara slarva igenom frågorna. 215 (): Väldigt länge fanns det bara manliga läkare i . Ordet doktor förknippades med en man. Även långt efter det att kvinnor börjat få utbilda sig och arbeta som läkare var yrket i högsta grad synonymt med en man. De kvinnliga läkarna fick kämpa för sitt likaberättigande därför att de gängse och invanda föreställningarna var att doktorn var en han. Och i hög grad bidrog filmer och reklambilder till att skapa och cementera den här manliga rollen. Det kan vara bra att ha det här i minnet när jag nu går över till det som jag ska säga med anledning av ett särskilt yttrande som har i detta betänkande tillsammans med . fick vi det sjätte delmålet i transportpolitiken. Det handlar om jämställdhet. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning, och deras värderingar ska tillmätas samma vikt. Men av de utvärderingar som man har gjort framgår det att det inte har hänt speciellt mycket. är kvinnors perspektiv och värderingar bristfälligt företrädda vid planering, beslut och förvaltning. Vid den allmänna motionstiden lämnade in en motion om det här med en rad förslag om åtgärder för ett mer jämställt transportsystem. Och som en slutkläm fanns även det yrkande som vi har ett särskilt yttrande om i det här betänkandet. Det handlar om att se över våra trafikmärken i ett jämställdhetsperspektiv. De kom till i när man tydligen inte brydde sig så värst mycket om jämställdhet i transportsektorn. De manliga värderingarna dominerar i vardagens trafikmiljö. Vi är så vana vid att se trafikmärkena och att de ska se ut som de gör att vi inte reagerar förrän någon påpekar det förstås, som vi gör . Ändå speglar de väldigt gamla och stereotypa könsroller, män som är aktiva och kvinnor som är de svagare och passiva. Att det här får fortsätta kan liknas vid att en doktor fortfarande alltid skulle betecknas som en man. Vägmärkena förmedlar och bevarar de här förlegade könsrollerna. Att ändra på dem är en liten förändring, men det har väldigt stort symbolvärde för jämställdheten, inte bara i transportsektorn utan i samhället i stort. Detta är, tycker jag, ett lämpligt budskap att förmedla . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Småskalig livsmedelsförädling m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU8 Småskalig livsmedelsförädling m.m. (skr. 2005/06:47). 216 (): Det sista ärendet som ska debatteras är miljö- och jordbruksutskottets betänkande om småskalig livsmedelsproduktion. Underlaget är regeringens skrivelse och 101 motionsyrkande. Vidare behandlas även den fördjupade uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion som miljö- och jordbruksutskottet har genomfört. I betänkandet finns 42 reservationer och två särskilda yttranden. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion. Då konstaterades att antalet småskaliga slakterier hade minskat och att kostnaden var en avgörande orsak. Regeringen uppmanades att ägna särskild uppmärksamhet åt den småskaliga livsmedelsproduktionen, och regeringen borde återkomma med förslag till åtgärder för att skapa bättre förutsättningar. Därefter har flera utredningar genomförts för att undersöka de möjligheter, problem eller utvecklingshinder som finns för den småskaliga produktionen och förädlingen av livsmedel. Regeringens skrivelse som debatteras innehåller en redovisning av de allmänna utvecklingsförutsättningarna. Det lämnas också en redogörelse för aktuella frågor inom området och regeringens bedömning av inriktningen av det fortsatta arbetet. Låt oss nu ta del av debattörernas inlägg i dessa för oss konsumenter och för landsbygden så viktiga frågor! 217 (): Först av allt vill jag yrka bifall till reservation nr 1, så att inte detta glöms bort. Jag tänker uppehålla mig vid tre områden. Det handlar om de långsiktiga regelverken, och det handlar om regelförenklingar, och det handlar om gårdsförsäljningar. Jag vill inleda med de långsiktiga regelverken och vikten av dem. Vi som har erfarenhet av biologisk produktion har lärt oss att det skiljer sig kolossalt mycket från all annan produktion. Det gör det av det skälet att man till att börja med ofta är beroende av väder och vind. Man påverkas av sjukdomar. Man är beroende av allt annat som kan påverka den biologiska processen. Det behövs en framförhållning av sällan skådat slag. Talar vi om exempelvis grönsaker kanske det är framförhållning för att veta vad det är man ska kunna skörda. När det gäller köttproduktion är det , kanske , och kanske om vi ska lägga in lite avelsarbete. För att inte tala om skogsproduktion, herr talman! Då talar vi om omloppstider . Det är långsiktighet. Som om inte detta vore nog har vi sedan ett kapitalbildningsbehov som i högsta grad är betydligt. När det gäller marken, som oftast är en grund för den här typen av produktion, fordras det ett väldigt stort eget kapital för att man över huvud taget ska kunna få ut någon lönsamhet. Sedan kan man titta på maskininvesteringarna. När det gäller areella näringar kan man oftast inte använda maskinerna mer än korta tider . Exempelvis en skördetröska eller någonting annat kanske används bara . Varför belyser jag nu detta? Jo, jag vill visa på den långsiktighet som behövs i den här typen av produktion, som är grunden för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Jag tror att det fordras att man belyser den här delen av det skälet att jag inte tror att Socialdemokraterna förstår detta. Jag tror inte det. Och om man nu förstår det vill man inte ta det till sig och göra några förändringar. Det som är mest intressant i betänkandet är ju att man ofta går in och opponerar mot sig själv, vilket är något anmärkningsvärt. Utskottsmajoriteten skriver här att man förutsätter att det ska ske förändringar. Jag påstår att det inte finns någon som helst grund för att tro att detta förutsättande kan leda till någon framgång. För vad har hänt när Socialdemokraterna bildade regering? Inte någonting när det gäller den småskaliga livsmedelsindustrin, i princip ingenting. Jag går då vidare till regelförenklingsbiten. Det som kännetecknar den småskaliga livsmedelsindustrin är att den är just småskalig. Det är alltså väldigt mycket hantverk. Det är en låg rationaliseringsgrad, och det är små serier. Det fordras en väldig uppfinningsrikedom hos dem som arbetar med detta. Jag vill påstå att det är ett konglomerat av kompetenser som oftast ska besittas av en enda person. Man ska kunna växtodling. Man ska kunna avel. Man ska kunna djurhållning. Man ska nästan vara barnmorska, för att ta emot nyfödda djur, och halvveterinär. Man ska vara snickare. Man ska vara svetsare, konstruktör, ekonom, bokförare, finanskunnig, och man ska kunna miljölagstiftningen. Jag vågar påstå att den här typen av småskalig verksamhet som är knuten till livsmedelsfrågorna, och den småskaliga livsmedelsproduktionen, omfattar nästan alla de lagar som vi i denna kammare har varit med och stiftat, i större eller mindre utsträckning.