prot · GT09126 · 2006-05-18 00:00:00 — Det är också vår bedömning att regeringen har underskattat behovet av ekonomiska tillskott till kronofogdemyndigheten. Trots allt fick kronofogdemyndigheten tidigare att strukturerat material som man kunde använda sig av. Vi tror att risken ökar för att kronofogdemyndigheten måste lägga ned betydande tid på att strukturera materialet. Vi tror att det kräver betydande nya resurser till kronofogden. Dessutom kan det inte ligga i kronofogdemyndighetens uppdrag att lämna så omfattande stöd och rådgivning som en budget- och skuldrådgivare kan göra. I diskussionen med borgenärerna måste också kronofogden hålla en betydligt neutralare profil än vad budget- och skuldrådgivarna kan göra eftersom det är kronofogden som ska besluta även i tvistiga ärenden. Varför vill vi att tvistiga skuldsaneringar ska prövas av tingsrätten och inte av kronofogden? Svaret på denna fråga ligger i själva frågan. Det är fråga om en tvist mellan den skuldsatte, gäldenären och borgenären. Med stöd av lagstiftningen vill den skuldsatta att borgenären ska bli av med en klar och förfallen fordran. Detta är ett ingrepp i äganderätten som inte är helt obetydligt. När det gäller andra fordringar har vi olika statliga system som garanterar att vi får ut våra fordringar, till exempel lönegarantisystemet. Men när det gäller näringsidkare tycker man tydligen att det är rimligt att man med ett beslut hos kronofogden ska få sin fordran nedsatt eller helt avskriven mot sin vilja. Jag kan som borgenär ha hur sakliga skäl som helst att motsätta mig en skuldsanering. För att få min rätt prövad i domstol måste jag då överklaga kronofogdens beslut. Jag kan inte undgå misstanken att regeringen anser att när en näringsidkare motsätter sig en skuldsanering så har han eller hon i allmänhet inte några sakliga skäl för sin uppfattning. Det är en åsikt som inte jag delar. Man kan också dra en parallell till betalningsförelägganden som hänskjuts till domstol när de är tvistiga. Det kan inte vara den som har rätten på sin sida som ska tvingas att agera, utan det är den som vill ha en förmån som ska vara aktiv. Tvistiga skuldsaneringar ska avgöras av domstol eftersom vi anser att domstolarna är de främsta i samhället att slita tvister på ett rättssäkert sätt. Tvistlösning ska ligga i domstol. Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1 under punkt 1. 131 (): Ledamöter och åhörare! Vi fick vår första skuldsaneringslag 1994. Det är naturligtvis en alldeles lagom tidpunkt , efteråt, att se över hur den har fungerat. Kronofogdemyndigheterna räknar med att vi har ungefär 150 000 personer som regelbundet kommer till kronofogden eller som egentligen finns där . De går under det bekanta begreppet evighetsgäldenärer. Det handlar alltså om 150 000 personer i det här landet! Då börjar man fråga sig om den skuldsaneringslag som vi har haft nu har fungerat. Man vill titta på i hur många fall som den har använts. Det är mellan 3 000 och 4 000 personer som söker skuldsanering. Men det är ca 1 500 som beviljas skuldsanering. Av dem är det en hel del som har så dålig ekonomi att de över huvud taget inte betalar någonting genom skuldsaneringen. Fordringsägarna får alltså inte något betalt alls. Man kan börja med att fråga sig varför så många personer hamnar i den här överskuldsättningen. Har vi rätt typ av kreditgivning? Är det för enkelt att få kredit? Är det ett samhällsproblem över huvud taget? Vi i liberalerna tycker att det här är ett problem som man måste åtgärda, och man måste åtgärda det på olika sätt. Ett sätt är skuldsaneringen. Vi välkomnar att det nu sker förändringar så att den nya skuldsaneringslagen blir enklare att hantera. Vi har noggrant tittat på frågan om egenförsöket, för vi är väl medvetna om att budget- och skuldrådgivarna i kommunerna fyller en mycket stor funktion. Vi är väl medvetna om att de också träffar en hel del uppgörelser som inte finns i den här statistiken. Det är vår förhoppning att kommunerna inte gör på det viset som nämnde och försöker dra ned på den verksamheten utan tvärtom satsar på den såsom regeringen faktiskt vill och är tydlig med i propositionen. Den andra frågan om själva skuldsaneringsförfarandet gäller frågan om vem som ska få besluta detta. Ska kronofogdemyndigheten kunna göra det, eller ska tingsrätterna har kvar det som ? Vi har stannat för samma uppfattning som regeringen, nämligen att det går att låta kronofogdemyndigheterna fatta beslutet i första instans. Men det ska naturligtvis finnas fulla möjligheter att överklaga till tingsrätterna. Det här kommer att kunna bli ännu bättre om inte till fullo följer den proposition som ligger på bordet just nu om kronofogdemyndigheterna, utan i stället följer den reservation som allianspartierna har lämnat in och gör kronofogdemyndigheten till en rent verkställande myndighet som är helt skild från borgenärsfunktionerna hos staten. Vi hoppas att det ska bli på det viset. Då blir det definitivt inget problem att fatta beslut i skuldsaneringsärendena. Att nu 1 500 av kanske 150 000 personer får skuldsanering löser inte problemet med den stora grupp överskuldsatta personer som vi har i det här samhället. har vi väckt motioner om att man ska införa en absolut preskription av fordringar. har vi preskriptionstider för konsumentfordringar och för vanliga civilrättsliga fordringar , men det är mycket enkelt att avbryta dem och få en ny preskriptionstid att löpa. Det är helt enkelt bara att skicka ett kravbrev, och det gör man ju mycket enkelt . Man kan bevaka alla sina fordringar med datateknikens hjälp. Det här sköter inkassobyråerna. Det innebär att i realiteten har vi ingen preskription av fordringar . Vi har däremot preskription av fordringar när det gäller statens fordringar på skatt. Det femte året efter taxeringsåret bortfaller statens fordringar på skatt. Vi har en specialreglering beträffande underhållsstöd . Vi har regler i arbetsrätten med korta preskriptionstider, och även i hyresrätten. Men vi har det inte inom civilrätten. Vi menar att man måste titta över detta. Vi kan inte lägga fram något färdigt lagförslag. Det här är en komplicerad materia om preskription, men vi menar att man helt enkelt måste införa en preskription för att på det viset få bukt med den överskuldsättning som vi har i samhället. Vi har också tagit upp ett par andra praktiska frågor som är högst väsentliga, bland annat handläggningen av statens fordringar. Det är ett bekymmer att man inte vet vilken statlig myndighet som företräder staten i olika sammanhang när man ska förhandla om till exempel ett ackord. De reglerna behöver ses över. Vi behöver också se över reglerna om dröjsmålsränta. Ett stort antal av dessa 150 000 personer som finns kronofogdemyndighetens register har löneutmätningar. Där drar man kanske från lönen och skickar till kronofogden, och det täcker inte ens den löpande räntan beroende på att det finns räntesatser på . Vi har begärt att man också ska se över den frågan. Vi tycker att överskuldsättningen är ett socialt problem. Vi tycker att det är fler än 1 500 personer som ska få komma i åtnjutande av en social skyddslagstiftning och kunna bli fria från sina skulder efter att ha gjort så bra som man kan genom att göra delbetalningar. För att det ska lyckas behöver vi dels den nya skuldsaneringslagen, dels åtgärder som bland annat absolut preskription som jag nämnde. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 2 i det här betänkandet. 132 (): välkomnar tanken att vi ska få ett mer effektivt och enklare förfarande när det gäller skuldsanering. Men vi motsätter oss ett par saker i den här propositionen. Det gäller att man ska ta bort det så kallade egenförsöket och att man ska flytta själva besluten från tingsrätterna till kronofogdemyndigheten, alltså en ändrad instansordning. Skuldsaneringen sker ju egentligen i tre steg. Det första steget är att var och en själv ska göra ett försök. Men gäldenären är ju inte ensam, som vissa har påtalat tidigare i olika debatter, när man ska göra det här försöket, utan man har tillgång till hjälp. Kommunens budget- och skuldsaneringsrådgivare spelar en viktig roll i den planeringen. Vi kristdemokrater tycker att det är fel att ta bort den delen. Det beror helt enkelt på att det är nyttigt och viktigt för varje människa att sätta sig ned och fundera på sin egen situation och hur man ska förhålla sig till dem som har lånat ut pengar till en. Det handlar om att kravet har en förebyggande funktion, precis som budget- och skuldrådgivarnas egen förening har påpekat. Man tänker igenom situationen och förebygger att något annat skulle kunna hända nästa gång. När det gäller själva förfarandet föreslår regeringen att föreläggandet om tvingande skuldsanering ska flyttas från tingsrätterna till kronofogdemyndigheten. Det skulle innebära att kronofogdemyndigheten skulle besluta om både den frivilliga och den tvingande saneringen. Vi menar att den tvingande saneringen är ett långtgående ingrepp i det partsförhållande som gäller mellan gäldenär och borgenär. Just det motiverar att den tvingande skuldsaneringen också fortsättningsvis ska åvila domstolarna, särskilt som det är de som av tradition också handlägger andra civilrättsliga ärenden. Detta finns ju också i den anda som har lyft fram. Enligt artikel 6:1 i den konventionen ska varje enskild vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inför domstol i syfte att vara tillförsäkrad en opartisk prövning. Frågan om att en förvaltningsmyndighet som första instans prövar en tvist gällande en medborgares civila rättigheter har behandlats i , som funnit att kränker just artikel 6 i konventionen. För att garantera den enskilde ett så rättssäkert förfarande som möjligt, och det redan från början, anser vi alltså att tvingande skuldsaneringsärenden även fortsättningsvis ska handläggas av domstolarna. Jag yrkar bifall till reservation 1 i betänkandet. 133 (): Man skulle nästan kunna börja såsom vi brukar börja våra barndebatter, att det här är en barnfråga. Hur ser det ut för barnen i de familjer där föräldrarna är skuldsatta? Hur ser det ut för barnen i de familjer där föräldrarna tillhör gruppen evighetsgäldenärer? Den här propositionen är otroligt viktig. De här förenklingarna i skuldsaneringsförfarande kommer inte för . Jag vill instämma i nästan det mesta av det som sade i sitt anförande. Det var otroligt bra. Det känns också väldigt skönt att i den här debatten står upp för sina socialliberala tankar och visioner till skillnad från sina allianskamrater. Här var det saken som gick före. Jag kan inte förstå, fru talman, vad det är som gör att både , , och framför allt, väljer att misstolka det här förslaget från grunden. Vitsen med hela den här propositionen är ju att förenkla och snabba på förfaringssättet med skuldsaneringen. Vi har sett att den lag som antog inte har gett tillräckligt positiva effekter. Tillräckliga många i har inte fått ta del av skuldsaneringen. Alltså är det mycket märkligt, fru talman, när och även går upp i talarstolen och hävdar att egenförsöket måste vara kvar. talar till och med om att det skulle bli alltför många som fick skuldsanering. Är det verkligen en risk att det skulle bli för lätt att få skuldsanering genom de här förändringarna att ta bort egenförsöket? Det är inte så, och , att kommunerna på något sätt får frirum att dra ned på sin verksamhet med budget- och skuldrådgivare. Tvärtom talar vi ju i propositionen, som är ett samarbete mellan regeringen, och , om hur viktigt det förebyggande arbetet är. Människor har satt sig i skuld på grund av olika omständigheter, oftast beroende på att de inte har tillräckligt höga inkomster många av dem lever som sjukpensionärer eller förtidspensionärer för att ha råd att gå ut och handla som ni och jag har. De blir oftast hänvisade till att handla på postorder. Vi vet att det finns postorderfirmor som, precis som sade, har från 3035 ränta. Vad innebär det för en person som inte har möjlighet att till slut betala för det paret byxor man köpte för ? Den här propositionen är jätteviktig. Frågan om att ta bort egenförsöket är otroligt viktig. Det är det centrala i den här propositionen, att ta bort egenförsöket för att snabba upp hanteringen så att man inte ska fastna i rävsaxen som många gör. Vi får inte glömma bort att det inte är världens mest effektiva och pigga människor som bara kastar sig ned på och ber om att få skuldsanering. Nej, fru talman, tvärtom handlar det ofta om människor som på olika sätt har blivit nedslagna och till och med slutat att öppna fönsterkuverten. Det handlar om människor som har brutits ned rejält, människor vars självförtroende kan kallas för människovärdigt. Det är de människorna som behöver det här stödet. Det finns en organisation i . Det är de fattiga riddarna, där man har samlats för att ge varandra en styrka för att tillsammans kunna kämpa mot det här och faktiskt visa vad det hela innebär. Att förenkla förfarandet för skuldsaneringen är A och O. Egenförsökets borttagande kommer absolut inte att innebära att man helt plötsligt kommer att slarva och låta det hela ske vind för våg, fru talman. Sedan har vi frågan om instansordningen. Det handlar om att snabba upp förfaringssättet. Vi vet att domstolarna befinner sig i en process där vi lyfter bort vissa frågor för domstolarna, för de är så nedtyngda av en massa ärenden. Det här är ett ypperligt sådant förslag. Det är ett ypperligt område där man kan ta ifrån domstolarna uppdrag som de kan slippa, eftersom kronofogden faktiskt klarar av att hantera det här med all tydlighet. Det kommer absolut att innebära att man kan snabba på förfaringssättet kring skuldsaneringen om inte ärendena dras till domstol. Men märk skillnaden! Det blir inte kronofogden och därmed punkt. Nej, propositionen talar om att om man inte är nöjd med kronofogdemyndighetens beslut kan man överklaga det hela till domstol. Så man har en prövning, och rättssäkerheten finns där och stärks, vill jag påstå. Budget- och skuldrådgivarna ute i kommunerna är oerhört viktiga. Deras arbete är ovärderligt. Det är det som propositionen går ut på. Det förebyggande arbetet handlar också om att får ett tydligare uppdrag när det gäller hur de ska arbeta och gå ut med information i den här frågan. Avslutningsvis, fru talman, har även en reservation, vilken jag härmed yrkar bifall till. Det är reservation nr 3. I den reservationen tar vi upp bland annat frågor om överskuldsättningen i stort. Det finns mycket mer som vi måste göra på det här området. Några av frågorna nämnde där vi faktiskt är helt överens. Det handlar om att vi måste införa en absolut preskription. Det har de infört i . anser att vi ska införa en absolut preskriptionstid även i vad gäller de privaträttsliga fordringarna. Likaså handlar det om att den högsta tillåtna räntesatsen vad gäller konsumentkrediter måste få ett tak. Det är vad driver. Vi vill helt enkelt införa ett tydligt tak där den högsta tillåtna räntesatsen ska fastställas. Och beloppsgränsen när det gäller förenklad kreditprövning måste sänkas. Med det här vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och till den reservation som vi har. I detta anförande instämde (). (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU8 Tidsbegränsade anställningar och förstärkt skydd för föräldralediga Punkt 1 (Visstidsanställning) 1. utskottet 2. res. 1 (c, m, fp, kd) Votering: 153 för utskottet 120 för res. 1 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 23 v, 11 mp, 1 - För res. 1:44 m, 35 fp, 27 kd, 14 c Frånvarande: 26 s, 11 m, 13 fp, 6 kd, 5 v, 8 c, 6 mp, 1 - Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. KU26 demokrati och kompetens Punkt 2 (Minoritetsåterremiss) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c, mp) Votering: 129 för utskottet 133 för res. 1 87 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 23 v För res. 1: 44 m, 35 fp, 28 kd, 14 c, 11 mp, 1 - Frånvarande: 38 s, 11 m, 13 fp, 5 kd, 5 v, 8 c, 6 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU32 Ändringar i patentlagen Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 11 §) Ny skuldsaneringslag (forts. LU35) 134 () replik: Jag kan inte förstå uppfattning att det är betungande för människor att få möjlighet att själva klara ut sin situation. Om man har dålig självkänsla växer man ju med att få stöd och ta tag i frågor som rör den egna ekonomin. Om man har skulder är det ju mycket bättre att man får möjlighet att göra något åt sin situation. Jag kan inte förstå tanken att man inte ska förvänta sig något av människor som har försatt sig eller hamnat i sådana situationer. Det handlar också om hur vi ska göra en enklare process. Visst kan man överklaga kronofogdemyndighetens beslut i tingsrätten, men då blir ju processerna ändå längre. Är det inte bättre att få en opartisk rättsprocess, precis som i alla andra tvisteprocesser inom det civilrättsliga området direkt hos tingsrätten? Det tycker vi. I det förslag som jag har lyft fram tillsammans med till exempel beaktar vi människor som har det tufft och svårt. Vi kan inte för den skull omyndigförklara dem. Visa i stället att samhället har samma förväntningar på dem som på alla andra. Visa att de är en del i samhället som har förmåga och möjlighet att göra något åt sin situation. Det är väl ändå rimligt att alla får en bra rättsprocess? 135 () replik: Jag vet inte om blottar sin okunnighet eller vad det handlar om. Jag tycker inte att reservationen beaktar de överskuldsatta. Jag tycker att ni tvärtom föraktar dem. Har träffat överskuldsatta människor? Har träffat de människor som vi pratar om och som den här lagstiftningen i första hand riktar sig till? Det handlar inte om människor som bara har fått en för stor skuld som de plötsligt inte kan betala tillbaka på grund av att de har varit ansvarslösa och fått krediter. En majoritet av de här människorna har kämpat . De har börjat med att låna av sina släktingar och kompisar för att kunna betala tillbaka sina skulder. De har lånat av sin närmaste omgivning. När det inte har fungerat och de till och med har blivit överskuldsatta hos sin närmaste omgivning skäms de för att gå hem till sina föräldrar, barn eller släktingar för att de har skulder till dem. När de är så nedslagna vänder de sig till våra skuld- och budgetrådgivare för att få hjälp. De har blivit tvingade dit av till exempel . Det är dem vi ska hjälpa, . Säg inte att de människorna inte är i behov av en tydligare och bättre lagstiftning. 136 () replik: Det är ju precis det som jag säger, alltså att den här lagstiftningen behövs. Vi välkomnar en bättre lagstiftning. Det är helt riktigt. Men vad vi uppmärksammar på är hur man i stället ska hjälpa människor och stötta dem, så att de får försöka att ta ansvar för detta och för sin egen situation. Jag har träffat flera människor och varit med sida vid sida när de har vuxit genom att de får kickar att ta tag i saker själva, så att man inte bara kör över dem. Det sägs att man inte ska fordra någonting, att man inte ska fordra egenförsök och att man inte ska förvänta sig det ena eller andra. Men just genom att det finns en tvingande del i detta, så att människor får ta tag i detta själva och får stöd i den situationen, så vet vi att människor växer och kan klara situationen längre. Det är inte heller så det är definitivt inte min människosyn att människor bara hamnar i överskuldsättning. Människor har under livet haft olika valmöjligheter. Det har de flesta. Och de har valt en väg som de sannolikt har tyckt har varit bäst då. Efteråt kan det faktiskt vara mycket nyttigt för människor och det kan få dem att växa genom att de fått en möjlighet att ta sig ur detta och en chans att göra upp med dem som de har lånat av. Det är den ena delen i detta. Den andra delen är att vi vill ha en rättssäker process för alla. Därför vill vi inte att en myndighet ska ha hand om detta, utan vi vill att våra tingsrätter ska ha hand om detta även i fortsättningen. Och vi har stor respekt för den process som det innebär att komma till rätta med situationen vid ett skuldsaneringsförfarande. Därför vill vi att tingsrätterna även i fortsättningen ska ha hand om detta. Allt detta handlar om en människosyn som bygger på respekt och tilltro till varje enskild människa. 137 () replik: Jag tycker att borde byta glasögon och ta på sig klassglasögonen. Då skulle hon se att alla människor faktiskt inte har samma möjligheter. Alla serveras inte stekta sparvar för att kunna klara sig. Det är verkligheten. Jag kan bara läsa direkt ur er reservation, så får själv senare ta ställning till om detta är förakt eller inte. Att ta bort kravet på egenförsök innebär att man frångår denna princip och berättigar dålig betalningsmoral. I slutändan drabbar det alla skötsamma personer, dvs. de flesta andra. Är inte detta förakt så vet jag inte vad det är för något. Jag kan läsa mer, men det ska jag inte använda min repliktid till. Genom nuvarande ordning med tingsrätterna blir processerna längre. Att man skulle få en större rättssäkerhet genom att ha kvar nuvarande ordning stämmer ju inte, . Vi gör ju inte avkall på rättssäkerheten. Om man så att säga vill klaga på det beslut som kronofogdemyndigheten fastställer överklagar man det till tingsrätten. Rättssäkerheten finns alltså där. Frågan är hur vi ska påskynda detta. Är det genom att med facit i hand fortsätta som och se att det här faktiskt inte har fungerat särskilt bra? Då måste man vidta åtgärder. Detta är ju konkreta åtgärder som regeringen tillsammans med oss i samarbetspartierna nu har vidtagit. Man visar att det finns några konkreta åtgärder att vidta . Sedan hörde du att både och har framfört en rad andra förslag på hur vi ska gå vidare. 138 (): betänkande 35 handlar precis som tidigare talare har sagt om regeringens proposition om en ny skuldsaneringslag. Det kommer att innebära en enklare och snabbare behandling av ansökningar om skuldsanering. Detta är en proposition som har tillkommit genom samarbete med och , och jag vill tacka för ett gott samarbete. I betänkandet behandlas två motioner som har väckts med anledning av propositionen och nio motioner från den allmänna motionstiden . Det finns fem reservationer och ett särskilt yttrande. kom nu gällande skuldsaneringslag. Den kom till på grund av att många enskilda drabbades hårt av överskuldsättning . Och lagen innebar en möjlighet för fysiska personer att under vissa förutsättningar helt eller delvis befrias från en övermäktig skuldbörda. Och som sig bör har även denna lag blivit utvärderad vid ett flertal tillfällen. Och det har också hållits utskottsutfrågningar, den senaste var . Skuldsaneringslagen har som jag tidigare nämnt betytt mycket för de människor som i grunden faktiskt vill göra rätt för sig men som av olika orsaker inte har kunnat göra det . Det kan finnas många orsaker. Det kan vara sjukdom, dödsfall, skilsmässa eller arbetslöshet som har gjort att de har hamnat i skuldfällan. Vid sådana tillfällen tycker vi socialdemokrater att samhället ska fungera som en studsmatta som fångar upp oss och hjälper oss att komma tillbaka igen. Men att få skuldsanering är ingen enkel procedur. Och det är långt ifrån alla överskuldsatta som ges den möjligheten. Många har levt på existensminimum och kämpat med att försöka komma till rätta med sin ekonomi innan tanken på skuldsanering ens kommit i fråga. Det förslag som vi nu har framför oss innebär bland annat att kravet på egenförsök avskaffas. Det har med tiden visat sig att väldigt få skuldsatta själva har klarat av att göra ett eget försök att träffa en frivillig överenskommelse med sina fordringsägare. Det har varit villkoret för att få söka skuldsanering. Det har helt enkelt blivit för svårt för den enskilde med all pappersexercis. Och de allra flesta skuldsatta måste ta hjälp av professionella rådgivare.