prot · GT09124 · 2006-05-16 00:00:00 — Lik förbaskat fortsätter man att genomdriva beslut om invasionsförsvar. Man tar inte konsekvenserna av omvärldsförändringarna. är mycket delaktigt i den politiken. Det var faktiskt , efter det slut, som regeringen tillsammans med fattade det försvarsbeslut som innebär att vi avvecklar invasionsförsvaret. Visst, har varit med och lagt ned ett och annat regemente, rationaliseringar som har varit nödvändiga, men den militära utgiftsnivån har legat kvar lika högt. Det invasionsförsvar vi har haft låg kvar. Här måste man ta ansvar. inleder ju nästan alla sina anföranden med att varje slösad krona är en slösad krona för mycket eller hur det nu går vilket jag håller med om. Men det vore klädsamt att också ta ansvar för de många miljarder som år lagts ut helt i onödan. I förstod man att det var slut, att de militära invasionshoten hade upphört, och tog konsekvenserna redan i mitten, halverade militäruppgifter, men det tog ytterligare innan vi här i riksdag kom till samma insikt eller åtminstone hade samma styrka och kunde fatta nödvändiga beslut. 27 () replik: Jag är lite förvånad över den här debatten. envisas med att tala om JAS-plan. Egentligen är ju ämnet för styrning och förvaltning av försvaret. Men, okej, jag tar gärna och ställer några frågor angående JAS-planen. När JAS-planen beställdes rådde det . Det är inte så när man beställer ett antal flygplan att man knäpper med fingrarna och så är de framme. Det är ju . började ta slut . Det är vi alla glada över. Men vi lever, , . Vi lever i . Vi måste kunna se framåt. har vi övertaliga JAS-plan. Vi måste konstatera det. Det hjälper inte att gråta över spilld mjölk, att det blev så här. Frågan är nu att blicka framåt och se vad vi ska göra med de övertaliga JAS-planen. Det vore väldigt intressant för mig att få höra vad och vill göra med de här planen så att vi inte helt enkelt kastar i sjön. 28 () replik: Det kan tyckas onödigt att gråta över spilld mjölk, men man kan ta ansvar för beslut. Jag håller med fullt ut om att det grundläggande beslutet fattades i en helt annan säkerhetspolitisk miljö. Det kan på olika sätt både förklaras och försvaras utifrån den situation som rådde då. Men det är ju inget argument för att fullfölja delserie 3 1997 och framför allt inte ett argument för att säga nej till omförhandling av kontrakten. För det är ett förslag som också har röstat ned här i riksdag om jag inte har helt fel komihåg. Förslagen från om att omförhandla JAS-kontraktet ställde sig också försvarsindustrin positiv till. Man har gett signaler om att man mycket väl kan tänka sig att omförhandla kontrakten och hellre tillverka någonting som Försvarsmakten och behöver än att tillverka någonting som sedan ska rullas in och ställas i ett förråd någonstans. Det vore på något sätt klädsamt om någon någon enda gång kunde ta ansvar och säga: Vi hade fel, det var ett misstag. Men vi hör aldrig det utan att vi inte ska gråta över spilld mjölk. Det är trots allt 20 miljarder av skattepengar som är denna spillda mjölk som några här inne har varit med och fattat beslut om. kanske kan svara på varför man inte har varit positiv och röstat för förslaget om att omförhandla JAS-kontrakten. 29 () replik: Jag vet inte om var med på där jag väckte just den här tanken om att man skulle omförhandla JAS-beställningarna och också försökte ge en liten morot åt industrin om att man i så fall skulle kunna få uppdraget att ta fram en motsvarighet till det som är Neuron. Men tyvärr gick det inte. Socialdemokraterna, de som ni stöttar , gick inte med på det. Det rann ut i sanden alltihop. Vi skulle ha sluppit ifrån. Vi skulle ha behövt modifiera delserie 1 och 2 det skulle vi ha behövt göra men vi skulle inte ha behövt producera delserie 3 och 4. Jag tycker att jag och har tagit ansvar för det här beslutet. Jag tror att vi kom före er med begäran om omförhandling, men det är att strida om påvens skägg. 30 () replik: Det är en sak att föreslå. Det är en annan sak hur man röstar här i riksdag. Det är väl det som är avgörande, om man stöder förslaget om omförhandling eller inte. Jag tycker att det har funnits anledning att faktiskt gå på en omförhandling just efter det att industrin gav tydliga signaler om att man mycket väl kunde tänka sig detta. Men tyvärr har det inte funnits en parlamentarisk majoritet. Jag har funnit att och stått ganska ensamma i omröstningarna om att föreslå just en omförhandling av JAS-kontrakten. Det gör att vi står här med för 20 miljarder som ingen vill ha och som inte behövs, pengar som kunde ha använts betydligt bättre i det svenska samhället. 31 Försvarsminister (): Det har gått fattade beslutet om att fortsätta utvecklingen mot ett insatsförsvar i linje med regeringens proposition Vårt framtida försvar. Jag tror att vi alla här i salen minns hur tongångarna gick då. Försvaret skulle haverera. Vi skulle inte leva upp till de internationella åtagandena. De kvinnliga yrkesofficerarna skulle minska drastiskt. Och de orter som fick sina förband nedlagda gick en mörk framtid till mötes. har det gått . har alla farhågor kommit på skam. På avvecklingsorterna råder optimism, och regeringen har ställt upp med ett rejält omställningspaket. Jag är faktiskt glad över det stöd regeringen fick inför omställningsbeslutet av och Vänstern. Därmed undveks den förhalning av omställningen som skulle ha blivit följden om hade bifallit den borgerliga reservationen. Omställningsarbetet i Försvarsmakten har gått snabbare än väntat. Personalavvecklingen har skett under ordnade former i gott samråd med arbetstagarorganisationerna. Det stora flertalet kvinnor finns kvar i organisationen. har det minskats med elva kvinnliga officerare. besökte jag Marinbasen i som har haft att hantera sammanslagningen av de tidigare marinbaserna. Det har lett till effektivisering. Utbildningen har förbättrats. Förbandet sjöd av aktivitet. Man hade haft ett riktigt bra verksamhetsår. Trots det stora omställningsarbetet med förbandsavveckling, flytt av verksamheter och personalreduktion blev 2005 ett mycket framgångsrikt verksamhetsår för Försvarsmakten. Myndighetens årsredovisning är en positiv läsning. Den operativa förmågan hos våra insatsförband har ökat . Man hade en omfattande övningsverksamhet, både nationellt och internationellt, i 05 med deltagare från hela . Även har övningsverksamheten för de värnpliktiga som ryckte in 2005 varit mycket god. i och Cold Response i är två exempel på stora övningar som Försvarsmakten och de värnpliktiga har deltagit i. Flera av nyheterna i försvarspropositionen har sjösatts. Ett kompani med anställda beredskapssoldater finns nu på P 7 i Revinge. har de första soldaterna ryckt in i det nya terminsbaserade utbildningssystemet. Intresset för utlandstjänstgöring har ökat markant bland de värnpliktiga . Ny materiel tillförs Försvarsmakten. Materielförsörjningsprocessen styrs om för att möta de omedelbara behov som finns hos våra insatsförband. Ett exempel är anskaffningen av patrullfordonet Galten, som skett under korta tidsförhållanden. Utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan löper på väl. Vi får faktiskt lovord från de andra EU-länderna, bland annat , för hur vi driver utvecklingen av styrkan. Man säger att vi är mycket systematiska och att vårt sätt att bedriva utvecklingen av snabbinsatsförmågan skulle kunna tjäna som instruktionsbok för de stater som ska gå igenom samma process efter oss. Arbetet med snabbinsatsstyrkan är även en viktig katalysator för reformarbetet i Försvarsmakten som helhet. Den internationella verksamheten fortsätter att utvecklas, kvalitativt som kvantitativt. Just nu tjänstgör 953 svenska soldater i utlandsstyrkan. kommer vi att ha flest soldater, jämfört med våra nordiska grannländer, som deltar i utlandstjänst. Jag vill gärna understryka detta här i kammaren eftersom den här sifferexercisen av och till förekommer. Jag tycker inte att det är ett bra mått på effektiviteten i internationella insatser. Jag konstaterar att anslaget för fredsfrämjande insatser har ökat till 1 ½ miljard , och vi lär oss mycket. Det svenska övertagandet i har genomförts. Det är ett pilotprojekt för en ny form av civilmilitär samverkan, något som eftersträvar, där militärer tjänstgör med civila tjänstemän. Det ger nyttiga lärdomar för det fortsatta utvecklandet av detta koncept. Vårt mekaniserade kompani i får lovord för sitt arbete, som man säger har varit värdefullt för hela FN-styrkan på plats. En utökning av styrkan i Kosovo sker , medan Bosnienstyrkan bibehålls på samma nivå. Regeringen har också föreslagit att ska delta i en EU-insats i . Den internationella ambition som aviserades i försvarspropositionen håller på att realiseras. Sammantaget har perioden präglats av utveckling och framåtanda. har varit relativt opåverkad av den reduktion som har skett inom försvaret. Därför är det att ta ett samlat grepp kring förvaltnings- och styrningsfrågorna, att omfördela resurser inom försvaret från stöd och administration till kärnverksamheten: förbandsproduktion och insatser. Så långt tycks det hela vara okontroversiellt, men det är när detta sedan ska genomföras som osäkerheten och tövan kommer fram och släpandet lyfts fram från oppositionen. Jag vill understryka att flera åtgärder har vidtagits i processen att ställa om från administration till insatser. Krympningen av Försvarsmaktens högkvarter har genomförts. Försvarsmaktens logistikorganisation håller på att reduceras. Militärdistrikten har avvecklats och deras uppgifter överförts till andra organisationsdelar. Detta har kanske inte skett med stöd från allianspartierna, men stegen är tagna och har också inneburit att resurser nu kan föras över till kärnverksamheten: insatsverksamheten. I den här skrivelsen anger vi nu inriktningen för det fortsatta arbetet. inkom myndigheterna med budgetunderlag där man presenterade konsekvenser av regeringens förslag. Dessa analyseras nu inom . Vi har även bett myndigheterna att redovisa de långsiktiga konsekvenserna av en minskning av försvarsforskningen. Den redovisningen kommer in och ger ytterligare underlag för regeringens ställningstagande. Regeringen avser att återkomma med skarpa åtgärder i samband med budgetpropositionen. Där gäller det att värdera effektiviseringen av mönstringsprocessen. Där finns också genomförandet av en utredning för underrättelseverksamheten att en sådan ska komma till stånd anges även i skrivelsen med inriktningen att spara 100 miljoner på det området. Jag kan nu konstatera att utskottsmajoriteten går på regeringens linje och understryker betydelsen av att besparingen genomförs. Det är bra att därmed ger regeringen ett tydligt stöd i den fortsatta processen. I vanlig ordning dömer dock den borgerliga alliansen ut regeringens förslag med den sedvanliga motiveringen att försvarsreformen har havererat. Jag hoppas att min redovisning här kan övertyga allianspartierna om att avstå från den argumentationen i fortsättningen eftersom omställningen går mycket bra. De avsedda kostnadsminskningarna kommer inte att vara möjliga att genomföra, konstaterar de utan att riktigt leda det i bevis. Jag kan ändå konstatera att de budgetförslag jag har fått in från Försvarsmakten innebär att man ligger inom ram och har ytterst lite kvar för att ligga inom ram också . I skuggbudgeten har även allianspartierna sett att man kan spara lite grann i förhållande till vad man har sagt. Jag utgår alltså ifrån att man innerst inne hejar på den utveckling som sker, även om man har svårt att erkänna det. har i sitt betänkande framfört att man vill förbättra möjligheter att utöva sin finansmakt. Jag är angelägen om att gå till mötes. Detta är en fråga som mitt departement just nu arbetar med. Regeringen avser att återkomma med förslag till ny anslagsstruktur på försvarsområdet i samband med budgetpropositionen. Detta arbete utgår från att både tillgodose legitima krav på tydlighet i ändamål för anslagen för att kunna utöva sin finansmakt och tillgodose regeringens konstitutionella uppgift att styra riket. Avslutningsvis vill jag säga att regeringens skrivelse redovisar hur den fortsatta utvecklingen mot ett modernt och flexibelt insatsförsvar kan genomföras. Omfördelning från stöd och administration till verksamhet som genererar operativ förmåga är nödvändig. Det är glädjande att försvarsutskottets majoritet delar denna uppfattning och ger en stark uppbackning kring det som är nödvändigt för att den viktiga omställningsprocessen ska komma att omfatta också administration och inte bara handla om att reducera i verksamhetsmålen. Det är något som regeringen vill undvika. 32 () replik: Jag har egentligen bara en, men för mig viktig, utestående fråga. Jag skulle vilja be försvarsministern att beskriva de tankar hon fick när hon lyssnade till beskrivning av de uteblivna beslut som enligt hans beskrivning fanns under och den släpvagn som utgjorde under de år som regeringen och samarbetade kring försvarsarbetet i vårt land. Det skulle vara mycket intressant för kammaren att lyssna till en sådan beskrivning från försvarsministerns sida, som ju egentligen som regeringsföreträdare då hade det stora och avgörande inflytandet. 33 Försvarsminister () replik: Det är väl ingen hemlighet att en omställning av försvaret hade inletts med hjälp av . Sedan kan man alltid diskutera hur långt man hade nått och vilka beslut som krävdes. Jag är personligen besviken över att och hoppade av genomförandet av det som vi var alldeles överens om i Försvarsberedningen. Jag är däremot utomordentligt glad att och har stått bi och sett till att programmet har blivit granskat, genomgånget och genomfört. Jag tycker att ska hoppa över den typen av starka ord om gisslantagande. Det är inte bra för den fortsatta diskussionen. Erkänn i stället att vi gjorde ett misstag som inte stod kvar vid vad vi tyckte i Försvarsberedningen. 34 () replik: Svaret på min lilla fråga uteblev helt. Min undran innefattar om det vi samarbetade gjordes några onödiga materielbeställningar, för stora beställningar, om förband lades ned som inte skulle ha lagts ned eller om rentav för få förband lades ned. Jag vill ha svar på om regeringen uppfattade som en släpvagn och en bakåtsträvande kraft som jag tycker var mycket framgångsrik. 35 Försvarsminister () replik: Det ligger utanför min bedömning att se precis hur spelet drevs under en del av . Det var inte jag som hade ansvaret för Försvarsdepartementet . Jag kan bara konstatera att jag hade ett utomordentligt gott samarbete med vid omställningen. Jag är däremot otroligt besviken över att ni inte fullföljde det i samband med försvarsbeslutet, utan i stället har ni därefter tagit på er rollen av att vara släpankare till allt vad hela omställningsbeslutet innebär. 36 () replik: Vi har diskuterat hur det ska gå till med anslag och styrning. Min fråga är ett tydligt och aktuellt exempel på hur svårt det är och där det finns en brist. Det gäller den stundande anskaffningen av strategiska flygtransporter. Varför var de inte uppe redan inför försvarsbeslutet ? Vad beror det på att man kommer på att det behövs strategiska flygtransporter till en kostnad av upp till 4 miljarder i inköp och ett antal miljoner i årlig drift? säger man att snabbinsatsstyrkan ska kosta bara 2 miljarder. Det här är ett exempel på att det någonstans brister i framförhållningen och planeringen. Det kostar lika mycket oavsett vilket anslagssystem man har. Jag skulle vara tacksam om försvarsministern kunde förklara hur det hänger ihop. 37 Försvarsminister () replik: Det är enkelt. Det var först i och med försvarsbeslutet som vi tog på oss ansvaret att snabbt, , kunna förflytta oss från ut till ett område som ligger från . Därmed blev frågan om strategiska transporter viktig inte bara för utan för samtliga EU-länder. Jag kan konstatera att detta är en svårighet som vi har att lösa tillsammans med de övriga EU-länderna. Vi kommer att ha en snabbare insatsförmåga. finns en snabbinsatsförmåga inom EU, men lufttransportförmågan saknas. Det kommer att gälla för några till. Det är ett problem som är gemensamt för hela EU. Regeringen arbetar starkt för att få en lösning, inte bara för del utan också för EU i sin helhet. Jag ser inte det som det stora problemet. Vi kommer att hitta tillsammans med de andra europeiska länderna en lösning på problemet, men det går inte att kräva att ett av de länder som ligger i beredskap för en battle group ska känna det som ett kapitalt misslyckande att inte kunna fullfölja de strategiska lufttransporterna när stora länder som , , och inte har kunnat få fram den förmågan. Det är ett gemensamt ansvar. Regeringen anser att det bäst löses genom EU. Vi har därför tagit upp frågan i . 38 () replik: Det är uppenbart att behovet inom EU är stort. Jag är orolig för att vi i vår iver att alltid hålla våra löften riskerar att dra på oss stora kostnader och att andra delar av vår insatsförmåga kommer att lida. Har försvarsministern kommit fram till de konsekvenser som detta skulle få? Vi får inte låna pengar, och det finns inga nya pengar inte i det här samarbetet. 39 Försvarsminister () replik: Hur vi till slut löser transportbehovet är en fråga som vi arbetar kontinuerligt med. Det finns olika sätt att lösa transportbehoven. Det här kan innebära att behöver ta ställning till en specifik lösning. Då kommer regeringen i så fall att föreslå något sådant. Om vi hittar andra möjligheter som inte innebär stora anskaffningsbeslut, kan det hända att det blir en fråga som ska rymmas inom budgeten. Jag vill understryka att detta inte är ett problem enbart för . Det är en svaghet för hela EU:s snabbinsatsförmåga. Vi ska lösa problemet tillsammans med övriga länder. 40 () replik: Jag har lyssnat till försvarsministerns förklaringar angående kapaciteten för strategiska lufttransporter. Emellanåt tycker jag nästan att det antyds att vi har gett upp att klara de tidsramar som gäller för snabbinsatsstyrkan. Naturligtvis beklagar jag det djupt om det är det som är beskedet. Försvarsministern inledde med att säga att alliansen tövar och sätter sig på hasorna. Det enda konkreta förslag som alliansen tar upp i sin reservation som diskuteras i det här ärendet handlar om att gå snabbare och längre fram, bland annat med och militära underrättelsetjänsten. Vi har sagt att vi är förvånade över att de inte innefattas i betinget. Försvarsministern säger att hon har pratat med Försvarsmakten, och de kommer att klara ramarna och kanske att klara ramarna . Men uppgiften var inte att Försvarsmakten skulle klara ramarna. Uppgiften var att 2 miljarder skulle föras över från totalförsvarsmyndigheterna till insatsorganisationen. Det skulle bli mer pang för pengarna! Uppgiften var att ska ha en förmåga till internationella insatser bestående av två bataljoner och ett antal mindre insatser. Det är en förmåga som vi inte är i närheten av att uppnå. Men försvarsministern har hoppet uppe, och det är bra. Jag tänker inte kommentera frågan om , även om jag bra gärna skulle vilja. Jag kommer att i stället satsa på frågorna. tar ut ockerhyror. Verket har i sin kassa. Är det riktigt att det ska få fortgå att Försvarsmakten ska vara med och betala i alla ändar? Sedan var det frågan om fördyringen av utlandsstyrkan. har kostnaderna per soldat nära nog fördubblats. Om den utvecklingen fortsätter blir inte den internationella förmåga som vi lovat av. Vad tänker försvarsministern göra? 41 Försvarsminister () replik: Jag tror att ska backa bandet lite grann. Vad var det diskussionen handlade om 2004? Jo, jag blev fullständigt utdömd därför att jag ansåg att det var möjligt att lyfta ut 3 miljarder och sänka försvarsramen. ställde jag upp den målsättning som Försvarsmakten ansåg behövdes för att vi skulle ha förmåga att också framgent försvara oss samt öka de internationella insatserna, inklusive vara med i EU:s snabbinsatsförmåga. Det är det som det handlar om att få ihop resurser för. Det ser ganska bra ut, delvis därför att det omställningsarbete som man här i kammaren sade var totalt omöjligt om vi inte gick in och lagändrade blev frågor som parterna kunde hitta lösningar på. Därmed blev det också en effektivisering. Men kravet på de olika myndigheterna, som är ett stöd för Försvarsmakten, att minska sina kostnader kvarstår. Det är orimligt att de ligger kvar med så stora volymer, utan i stället kan medel föras till insatsdelen. Det är detta, , som bara har fått motstånd från oppositionen i omställningsarbetet. Ni vill visa att era budgetantaganden var riktiga medan mina var felaktiga. Det är viktigt att komma ihåg det. tar vi dessa steg fortsättningsvis. Jag vill också säga att jag inte har för avsikt att försämra förutsättningarna för EU:s förmåga att delta i snabbinsatser. Tvärtom är ett föredöme, enligt EU, i hur vi arbetar med omställningen. Däremot handlar det naturligtvis om att Europeiska unionen som helhet inte får någon snabbinsatsförmåga om bara ett land kan uppfylla kraven. Det är också en fråga som gäller hela unionen. 42 () replik: För ordningens skull vill jag säga att jag aldrig har dömt ut försvarsministern i någon debatt. Jag är tveksam till att någon annan har gjort det. Jag förstår inte varför försvarsministern pratar om att vi har varit motståndare till den process som vi nu är inne i. Inledningen på reservationen av lyder: Strävan är att få ett bättre försvar för de pengar som satsas. försvaras inte av staber och förvaltningar. De fasta kostnaderna måste reduceras och ge utrymme för insatsförband. Detta, fru minister, är en lovsång till inriktningen på de här förslagen. Däremot finns det ett antal utestående frågetecken som vi har uppehållit oss omkring i den här debatten. Ett av dessa frågetecken, som försvarsministern vägrar att kommentera, är frågan om ockerhyrorna för Försvarsmakten. ligger i kassan på . har sagt att det skulle vara självkostnadsprincipen. Varför säger regeringen att ska skicka in de här pengarna? Då blir det mindre pang för pengarna och mindre sannolikhet för att den nya och bättre förmåga som vill ha på det internationella planet verkligen ska bli av. märker jag, herr talman, att jag har lite kort om tid, och då vill jag ändå återvända till . Försvarsministern sade att den gången ville de borgerliga förhala. Bakgrunden var att Försvarsmakten och tillsammans i en arbetsgrupp hade bestämt hur kommande grundorganisation skulle se ut, dagen innan försvarsbeslutet, så till följd av parlamentariska bekymmer skulle räddas. I vår regeringsform står att varje myndighet som berörs av förändringar ska ha möjlighet att yttra sig över detta. Vi slogs för att Försvarsmakten skulle få yttra sig över denna extrasatsning av regionalpolitisk natur som regeringen, på initiativ av , beslutade om. Min avslutande fråga är: Tycker inte försvarsministern att vi i detta avseende skulle ha respekterat grundlagen? 43 Försvarsminister () replik: Allra först vill jag läsa fortsättningen på detta käcka ställningstagande. Jag säger ju att i parollerna går det väldigt bra, men sedan kommer det: Det kan nu konstateras att den grundläggande konstruktionen försvarsbeslut havererat. Jag har försökt förklara för att så är icke fallet utan att det går ganska bra att genomföra det försvarsbeslutet. Hyrorna är en komplex fråga, som det egentligen faller på finansministern att klara ut. Jag kan bara konstatera att självkostnadsprincipen gäller, men när man införde lånefinansiering fanns det ett bestånd av fastigheter i försvaret som inte hade några lån. Därmed var man tvungen att införa en amortering av statskapital. Då kompenserades Försvarsmakten för dessa pengar. Detta är inte så konstigt, men det kanske kräver en något längre tidsrymd. Redovisningen av vad som hände med det kan ni i försvarsutskottet alldeles säkert få av och Försvarsdepartementet, så att ni inte springer och är upprörda i onödan. Jag konstaterar bara att beträffande hur frågan om behovet av grundorganisation skulle remitteras är detta prövat i , och jag har inga ytterligare kommentarer till deras beslut i det ärendet. 44 () replik: Jag ska försöka vara mycket kort.