prot · GT0988 · 2006-03-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU17 Motioner om företags- och kapitalbeskattning Punkt 1 (Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 122 för res. 1 23 för res. 2 127 avstod 77 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 153 för utskottet 119 för res. 1 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 1:44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 5 (Etableringskonto, m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (c, kd, mp) Votering: 219 för utskottet 53 för res. 8 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 44 m, 34 fp, 22 v, 1 mp, 1 - För res. 8: 1 fp, 23 kd, 17 c, 11 mp, 1 - Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 26 (Konstinköp, m.m.) 1. utskottet 2. res. 23 (c) Votering: 216 för utskottet 54 för res. 23 2 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 9 m, 35 fp, 21 kd, 21 v, 11 mp, 2 - För res. 23: 35 m, 1 kd, 17 c, 1 mp Avstod: 1 kd, 1 v Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Allmänna motioner om mervärdesskatt Punkt 1 (Vissa varu- och tjänsteomsättningar) 1. utskottet 2. res. 1 (m, kd, c) Votering: 188 för utskottet 84 för res. 1 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 35 fp, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 1: 44 m, 23 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 2 (Allmännyttiga ideella föreningar) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 152 för utskottet 119 för res. 2 1 avstod 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 11 mp, 2 - För res. 2: 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c Avstod: 1 mp Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 3 (Företagsbilar) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 119 för res. 3 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 3: 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkterna 49 Kammaren biföll utskottets förslag. SkU21 Allmänna motioner om taxering och skattebetalning m.m. Punkt 1 (Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 119 för res. 1 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 1: 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 2 (F-skattsedel) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 117 för res. 3 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 3: 44 m, 34 fp, 22 kd, 17 c Frånvarande: 27 s, 11 m, 14 fp, 11 kd, 6 v, 5 c, 5 mp () och () anmälde att de avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 7 (Tidpunkten för inbetalning av moms) 1. utskottet 2. res. 7 (fp, m, kd, c) Votering: 153 för utskottet 119 för res. 7 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 22 v, 12 mp, 2 - För res. 7: 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c Frånvarande:27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 10 (Skriftliga svar från ) 1. utskottet 2. res. 9 (v) Votering: 246 för utskottet 23 för res. 9 2 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 44 m, 35 fp, 23 kd, 15 c, 12 mp, 1 - För res. 9: 22 v, 1 - Avstod: 2 c Frånvarande: 28 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU12 Förskolan 15 (Mångfald och valfrihet inom förskolan) 1. utskottet 2. res. 18 (fp, m, kd, c, mp) Votering: 140 för utskottet 132 för res. 18 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 22 v, 1 mp, 1 - För res. 18: 1 s, 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c, 11 mp, 1 - Frånvarande: 27 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Punkt 27 (Barngruppers storlek och personaltäthet) 1. utskottet 2. res. 30 (mp) Votering: 181 för utskottet 14 för res. 30 74 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 41 m, 2 fp, 21 v För res. 30: 1 kd, 12 mp, 1 - Avstod: 3 m, 31 fp, 22 kd, 17 c, 1 - Frånvarande: 27 s, 11 m, 15 fp, 10 kd, 7 v, 5 c, 5 mp Per () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 31 (Uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling) 1. utskottet 2. res. 37 (v) Votering: 248 för utskottet 23 för res. 37 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 44 m, 35 fp, 23 kd, 17 c, 12 mp, 1 - För res. 37: 22 v, 1 - Frånvarande: 28 s, 11 m, 13 fp, 10 kd, 6 v, 5 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Tredje vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i utbildningsutskottet, som suppleant i utrikesutskottet och i försvarsutskottet samt som suppleant i utbildningsutskottet och i trafikutskottet. Tredje vice talmannen förklarade valda till ledamot i utbildningsutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i försvarsutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i trafikutskottet () 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att avtackning av avgående ledamöter skulle äga rum och inte som tidigare aviserats . Avtackningen skulle ske efter informationen från Europeiska rådets möte. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM61 om behörighetskonflikter och ne bis in idem-principen i straffrätten KOM(2005)696 till justitieutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:92 till socialutskottet /06:93 till justitieutskottet /06:117 till lagutskottet /06:119 och 122 till justitieutskottet /06:135 till lagutskottet /06:137 och 138 till justitieutskottet /06:147 till kulturutskottet /06:156 till Skrivelser 2005/06:81 och 82 till utrikesutskottet 7 § Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU13 Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar (prop. 2005/06:50). 1 (): Efter slut trodde man att också kriget mot infektionssjukdomar var över, att slaget skulle vara vunnet med hjälp av olika bakteriedödande antibiotika som penicillin. Men , senare, blir fler och fler bakteriestammar resistenta. Ökad resistens har länge varit ett problem och som har kunnat lösas genom att nya former av preparat har utvecklats. Men har utvecklingen avtagit, och är det endast ett fåtal nya produkter som är under utveckling. Bristen på antibiotika, som tas upp i betänkandet, är ett stort problem, inte bara för oss i utan också globalt sett. kan inte heller ensamt tillgodose behovet av nya läkemedel. Effekterna av en antibiotikaresistens ser vi redan genom längre vårdköer, genom att möjligheterna till framgångsrika transplantationer blir mindre. Vi ser redan hur resistenta bakterier försvårar en annars framgångsrik vård. Trots att vi i har en betydligt mer gynnsam situation än sydligare länder, är detta ett växande folkhälsoproblem också för oss i . I med hög förekomst av hiv har frekvensen av tuberkulos tredubblats och går fortfarande upp . I botas i princip alla som insjuknar, men flera utbrott har uppmärksammats vad gäller tbc. Det handlar om både barn och vuxna. Vi hade inte väntat att så många vuxna skulle vara smittade, sade smittskyddsläkaren vid ett av de senaste utbrotten. I ett av fallen hade den person som förde in smittan varit smittförande . Man ska nu undersöka varför sjukvården inte har uppmärksammat symtomen. Det är viktigt att alla läkare nu har tbc i beaktande när man möter patienter som hostar och är trötta, säger smittskyddsläkare . Att då som majoriteten i utskottet konstatera att det pågår ett arbete för effektiv smittspårning och skydd mot tuberkulos stämmer inte riktigt på det exempel som jag nämnde. Att smittan fick en sådan spridning trots att endast en person var smittsam säger man berodde på en kombination av att den sjuka varit smittsam , haft en stor mängd bakterier och att man levt tätt ihop på dagis. Det är inte en helt ovanlig situation, kan man kanske tillägga. vill därför ytterligare sätta fokus på behovet av smittskyddsarbete och beklagar att utskottet inte helt har velat stödja oss i detta ställningstagande. har konstaterat ett utbrott av mässling i . som de svenska fallen diagnostiserades upptäcktes flera fall i . Trots att andelen mässlingsvaccinationer gått upp från en tidigare oroväckande nedåtgående spiral måste vi nogsamt följa utvecklingen och bejaka snabba informationsinsatser så snart man ser att intresset för vaccination åter börjar dala. Vi ser öar i där vaccinationsfrekvensen är oroväckande låg. Det gör att situationen måste hållas under nogsam uppsikt. Vårdrelaterade sjukdomar är ett annat avsnitt i betänkandet. Det är sjukdomar som uppkommer i samband med vård och undersökningar eller behandlingar inom hälso- och sjukvården. tillsattes de första hygiensköterskorna. Anledningen var att den så kallade sjukhussjukan hade blivit ett större problem. finns det ca 100 hygiensköterskor och ett 30-tal hygienläkare som tillsammans har ansvar för att se över rutiner som ska förhindra uppkomst och motverka spridning av vårdrelaterade infektioner. Det handlar om att sprida kunskap, ge råd, undervisa, följa vetenskapliga studier, bedriva utvecklingsprojekt med mera. Det handlar också om vårdhygien i kommunerna som att till exempel utbilda personal inom äldreomsorgen och granska hygienrutinerna på förskolan. En särskilt besvärlig form av vårdrelaterade sjukdomar är de infektioner som orsakas av bakterier som är resistenta mot antibiotika, till exempel en viss typ av stafylokocker, MRSA. I min närhet har jag nu följt hur man i behandlar och följer upp personer med MRSA. Jag har konstaterat att på sjukhus i tar man uppföljande prover nästan ute på parkeringsplatsen eftersom man inte vill ta in den MRSA-diagnostiserade personen. Vid uppföljande behandling i får man komma in i vilket väntrum som helst. Så kan det inte få vara. Om vi ska visa att vi verkligen vill försöka mota bort just den här typen gäller det att få rutiner och följa dem. Forskning och utveckling för att få fram nya preparat inom antibiotika hastar. Det kan till och med finnas skäl att via offentliga medel delfinansiera forskning om så kallade globala nyttigheter, till exempel utveckling av läkemedel mot hiv, tuberkulos och malaria de sjukdomar som vi ibland kallar fattigsjukdomar. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. 2 (): debatterar vi socialutskottets betänkande 2005/06:SoU13 Strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Jag vill redan inledningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. De lagändringar som föreslås i betänkandet träder i kraft . ställer sig bakom regeringens strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Regeringens förslag i detta betänkande är ett led i arbetet för att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Syftet med strategin är att bevara möjligheterna att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människor och djur. Vidare tillstyrker utskottet förslaget om lagändringar för att motverka uppkomsten och spridningen av vårdrelaterade sjukdomar. Detta innebär att det i hälso- och sjukvårdslagen samt i tandvårdslagen införs krav på att vården ska vara av god hygienisk standard. I smittskyddslagen ges regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, möjlighet att föreskriva om uppgifter av betydelse för smittskyddet som ska anges i anmälan av anmälningspliktiga sjukdomar. Därtill klargörs smittskyddsläkarens uppgifter beträffande de vårdrelaterade sjukdomarna. Denna strategi ska följas upp. ska följa upp detta och komma med en delrapport samt göra en större översyn 2010. Antibiotika ingår i antimikrobiella medel och utgörs av läkemedel som är verksamma mot bakterier. När bakterier utvecklat motståndskraft mot antibiotikans effekter kallas detta antibiotikaresistens. Den tilltagande förekomsten av bakterier och andra mikroorganismer som är resistenta mot antibiotika har medfört betydande folkhälsoproblem och utgör ett globalt problem. Det hot som finns är att inte ha möjlighet till effektiv antibiotikabehandling av bakteriesjukdomar på grund av resistenta stammar. De av oss som drabbas hårdast är de för tidigt födda, gamla och patienter med nedsatt immunförsvar. Antibiotika används till djur dels terapeutiskt för att behandla en identifierad sjukdom, dels profylaktiskt för att förebygga utbrott eller vidare spridning av en sjukdom. Det förekommer också att små mängder antibiotika blandas in i djurfoder för att öka djurens tillväxt. Sådan antibiotikaanvändning är förbjuden i och är det också förbjudet inom den europeiska unionen. Minst en miljon ton antibiotika har spritts i vår biosfär under de som världen har haft tillgång till antibiotika. Detta har inneburit ett stort selektionstryck för bakterier som har resistens. Därför måste vi se problematiken från ett brett ekologiskt perspektiv där resistens kan spridas mellan olika typer av bakterier, mellan djurslag och mellan olika ekologiska system. Insatser för att förhindra antibiotikaresistens sker på alla fronter, dels genom nationella myndigheters övervakning och tillsyn, dels genom landstingens ansvar för de vårdhygieniska frågorna, insatser inom folkhälsopolitiken, djurpolitiken, livsmedelspolitiken samt miljöpolitiken. Strategin har en tydlig koppling också till den nationella folkhälsopolitiken samt EU-arbetet och på det internationella planet. När det gäller lagändringarna i hälso- och sjukvårdslagen finns det krav på att hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kravet på en god vård. Det tillägg som föreslås förtydligar att vårdgivarna är skyldiga att tillgodose en god hygienisk standard i vården och i behandlingen. Skyldigheten omfattar hela vårdkedjan och oavsett om vården ges i öppna eller slutna former. Vårdgivarna är skyldiga att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppfylla kravet på en god hygienisk standard. Utöver tillgång till vårdhygienisk kompetens krävs exempelvis att utrustning och lokaler som används i vården svarar mot de behov som finns på en god vårdhygien samt att verksamheten är planerad och organiserad så att de vårdrelaterade sjukdomarna i största möjliga utsträckning kan förebyggas eller begränsas. När det gäller lagförslaget om ändring i tandvårdslagen är det exakt samma principer som råder för den verksamheten. Det tillägg som görs i smittskyddslagen medför bland annat att smittskyddsläkarens uppgift förtydligas gällande ansvaret för att följa upp att vårdgivarna vidtar de åtgärder som krävs för att förebygga smittspridning. Då en vårdgivare inte vidtar tillräckliga åtgärder ska smittskyddsläkaren anmäla detta till tillsynsmyndigheterna. har då ett ansvar och kan utfärda ett föreläggande som kan vara förenat med vite. När det gäller vaccineringar i vårt land har vi varit väldigt framgångsrika. Och regeringen anför att följsamheten i barnvaccinationsprogrammet och vaccinationsgraden i fråga om influensa och pneumokocker bör vara så hög att man så långt som möjligt förebygger spridning och utbrott av dessa infektioner. Det finns ingen allmän skyldighet i att låta vaccinera sig. Men vårt samhälle ska erbjuda vaccinationer till alla medborgare. Vaccinering är den mest kostnadseffektiva insatsen när det gäller insatser för folkhälsan. Förutom att individen skyddas, skyddas även kollektivet när tillräckligt många människor blir vaccinerade. Sjukdomen slutar helt enkelt att cirkulera i befolkningen om man upprätthåller en tillräckligt hög vaccinationsgrad. har utöver tillsynen över vaccinationsverksamheten också ansvar för att kontinuerligt följa upp nuläget i befolkningen gällande vaccinprogram och immunitet. Just nu arbetar en expertgrupp utsedd av med förslag gällande barnvaccinprogrammet och gör en analys så att man bland annat ska se vilka tillgängliga vaccin som finns, hur programmet ser ut i andra länder och hur barn- och skolhälsovården fungerar. Detta arbete ska slutföras . Det är också intressant med den kvalitetsregisterutredning som på uppdrag av regeringen ser över förutsättningarna att inrätta ett nationellt register med uppgifter om i princip alla vaccineringar som görs i vårt land på individnivån. Denna utredning ska också redovisas . Om det blir ett sådant register kan den enskilde patienten och vårdgivaren få uppgifter om vilka vaccinationer som patienten har fått när, var och hur. Registret ska också innehålla en vårddatabas och en analysdatabas. Självklart är det viktiga i denna strategi att kunskap finns hos alla som kan bidra till att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar och att man därigenom kan få en nedgång i resistensutvecklingen i fråga om antibiotika. När det gäller förslaget som regeringen har lagt fram bör få i uppdrag att i samråd med berörda parter göra en inventering av antibiotikaanvändningen inom den öppna och inom den slutna vården och av tillgången till infektionsmedicinsk kompetens både i kvalitetsarbetet och i det löpande kliniska arbetet i verksamheterna. Riktlinjer ska utarbetas för när och vid vilka diagnoser antibiotika ska användas. Man ska också ta reda på vilka metoder som finns för utvärdering och hur riktlinjerna följs upp och göra utvärderingar av hur denna kunskap kan återföras till berörd personal. När det gäller det internationella samarbetet kring dessa frågor kan vi inte fortsätta att låta tiden springa ifrån oss när det gäller utvecklingen av kommersiellt ointressanta läkemedel. Antibiotika är ett sådant läkemedel. Enligt propositionen har många läkemedelsföretag lagt ned sin forskning och utveckling inom antibiotikaområdet. Regeringen avser därför att via samverkan både inom EU och internationellt aktivt undersöka möjligheterna för att få fram ny forskning och nya handelsinitiativ samt nya former för finansiering och söka lösningar mellan privat och offentlig sektor, detta för att möjliggöra just utveckling av de kommersiellt ointressanta läkemedlen, som är så viktiga för länder som finns utanför , i de fattiga länderna i tredje världen. Utskottet ser mycket positivt på att enligt regeringen kommer att verka aktivt för att slutsatserna från Arbetsgruppen för de globala nyttigheterna ska spridas internationellt. Jag ska säga något om inrättandet av Strama VL, och minskad antibiotikaresistens inom veterinärmedicin och livsmedel. Organisationen ska inrättas för att arbetsmetoderna skiljer sig åt mellan human- och veterinärsidan. Organisationen ska ha sitt säte vid SVA, , och ska ha ett samarbete med Strama i strategiska frågor, men de ska följa var sitt spår eftersom verksamheterna skiljer sig åt när det gäller human- och veterinärsidan. I motion So13 tar man upp frågan om den framtida finansieringen av Strama VL. Utskottets ställningstagande är att vi förutsätter att det som tas upp i motionen So13 tillgodoses om det visar sig att behov föreligger. 3 (): Detta att vi får bakterier eller mikroorganismer som blir resistenta mot våra läkemedel håller på att utvecklas till ett hot mot folkhälsan. Det är därför bra att regeringen nu har lagt fram förslag om en strategi för att motverka detta folkhälsoproblem. Vi har naturligtvis många ideologiska motsättningar i riksdag, men detta hör knappast till dem. Vi är alla oroliga över denna utveckling, och vi vill alla att vi ska få en hållbar strategi i fråga om detta där vi trycker på dels en återhållsam användning av de antibiotiska medel som vi har så att man inte stimulerar till en resistensutveckling, dels att vi får en bättre hygien inom hela vårt samhälle, framför allt naturligtvis inom vården. Det är också bra att vi arbetar aktivt internationellt med dessa frågor som regeringen aviserar i sin proposition. Detta har tagits upp både inom och inom EU, som har levererat en rapport alldeles . Jag måste också säga att jag tycker att det är bra att man har arbetat obyråkratiskt och informellt med kommittén Strama och att man inte har lagt några hinder i vägen när det gäller att snabbt ta itu med dessa frågor. I sådana här frågor finns det ju, kan man säga, en naturlig arbetsfördelning mellan regeringspartiet och de övriga partierna. Socialdemokraterna har kanske en tendens att vara lite mer nöjda med vad regeringen gör. Vi andra vill gärna på olika sätt driva på. Därför väcker vi motioner, och det har vi i gjort här. Det har också gjort. Man kan också ha lite olika strategi för hur man vill att motionerna ska behandlas. Det har lett till att har reserverat sig, medan vi har tyckt att utskottsmajoritetens markeringar tillgodoser våra önskemål. Vi har väl anledning att tro att majoritetens markeringar gör ett något större intryck i än vad våra reservationer gör. Jag ska nämna några exempel på detta. På s. 14 i betänkandet säger majoriteten att man förutsätter att de ansvariga myndigheterna följer utvecklingen när det gäller vaccin mot mässling. Man kan tycka att det inte låter så mycket att man förutsätter, men det är klart att i det ligger också att följa utvecklingen. Är det sedan så att det här inte leder till de åtgärder som vi tycker behövs har vi från sida möjlighet att komma tillbaka. På samma sätt är det med en annan fråga som vi har tagit upp. Det här var motion, men vi har tagit upp att det i regeringens strategi här var ett ganska magert avsnitt om hur kunskap byggs upp. Det var mycket mer omfattande i den plan som utformat. Utskottet säger även där att man utgår från att de här uppdragen kommer att bidra till att förbättra kunskapsunderlaget och att det därför inte behövs något initiativ från sida. Om så inte sker kan vi återkomma även där. När det slutligen gäller att få fram nya läkemedel säger utskottet att man bör pröva om det går att satsa mer offentliga medel på att utveckla de läkemedel som inte betraktas som kommersiellt intressanta. Det är tydligen så alla tycks nämligen vara överens om detta att det här med att utveckla nya antibiotika inte är så kommersiellt intressant. Dels säger vi att de ska användas med återhållsamhet, dels finns risken att det blir en resistens även mot dem. Därför måste man kanske gå in med en offentlig insats, i form av ett samarbete mellan staten och läkemedelsindustrin eller på annat sätt. Det sistnämnda kan man säga är en påminnelse om det nu behövs om att den så kallade marknaden inte löser alla problem på läkemedelsområdet. Det behövs också offentliga insatser någonting som jag tror att vi alla inser. Det framgår av att utskottet och reservanterna tycker samma sak på den här punkten, så det är kanske något som det kan vara värt att tänka på i andra sammanhang. Vi kommer alltså att följa utvecklingen. Ministern är inte här nu när vi behandlar hans proposition.