prot · GT0973 · 2006-02-15 00:00:00 — Men vad jag har svårt att förstå är varför så vurmar för att det är just biståndsanslaget som ska betala för de militära insatserna. Ni har ju ett förslag där ni lägger 6 miljarder mindre än vad vi gör på bistånd, men ni lägger mer pengar på försvaret. Då är frågan naturligtvis: Varför är det så viktigt att det är just biståndsanslaget som ska betala de militära resurserna? Varför kan det inte lika gärna vara så att man tar det från försvarsanslaget? Om ni tycker att det är jobbigt, varför tar ni då inte mer från försvarsanslaget och för över till biståndsanslaget? Ni pratar bara om olika konton. 37 () replik: Det viktiga i det här, som jag sade, handlar egentligen inte om var det finns i budgeten, om det är i försvarsanslag eller biståndsanslag. Det viktiga är: Vad händer för folket i verkligheten? Vad händer för folket på marken i ? har och nya kriterier, och det betyder också att man kan närma de här parterna till varandra. Jag tycker att det är ett positivt steg för utveckling. Vi vet att militären också vill ha en annan inriktning, för att kunna arbeta mer med civila insatser. Då är det också väldigt viktigt att biståndsarbetare och militärer kan samtala med varandra och samordna sina insatser för att få en ökad synergieffekt. 38 () replik: Det är intressant att säger att det egentligen inte spelar någon roll på vilka konton vi tar de här pengarna för det viktiga är vad som händer för människorna på marken. Ja, det är det jag instämmer i, och det är därför jag undrar varför vi inte kan ta det från försvarsanslaget. Varför måste rikta in sig på att det är just biståndsanslaget som ska betala det här? Du nämner och , och det är sådant som vi redan följer i . Alliansen talar lite luddigt men har ändå siktet inställt på att förändra DAC-reglerna så att mer av militära resurser kan räknas som bistånd. Jag fattar fortfarande inte: Om det är viktigt för människorna på marken, varför driver då att det är så oerhört väsentligt att det är just biståndsanslaget som ska betala de militära resurserna? 39 () replik: Dels handlar det om hur man budgettekniskt redovisar det här. Vi har flyttat om mellan olika anslag, och då har man inte tyckt att det varit klart och tydligt. Därför har vi valt att inte göra så den här gången. Men återigen, för att koppla samman detta, är det viktiga inte på vilket budgetkonto det sitter. Det handlar om hur vi arbetar med att få in ett tidigt, effektivt bistånd i konfliktdrabbade länder, i konfliktdrabbade områden, för att hjälpa fler människor på ett bättre sätt. Det tycker jag att den motverkar, som det ser ut i dagens läge, när dörrarna är stängda mellan Försvarsmakten och Sida, som jag sade. Försvarsmakten får inte veta vad Sida gör, och Sida har ingen aning om hur säkerhetsläget ser ut. Jag kan ta just som ett specifikt fall. Man vet inte var man ska kunna arbeta, just därför att man inte har rätt att tala med Försvarsmakten om var det är mest respektive minst säkerhet i landet. Så vill inte vi att det ska fortsätta att vara, för det hjälper inte människan. 40 (): En nations storhet och dess moraliska utveckling kan mätas på det sätt man behandlar djur, sade . Men frågan är om detta citat inte är mer tydligt och mer träffande när det handlar om hur kvinnor behandlas världen över, hur kvinnokroppar brukas, missbrukas och förbrukas i manssamhällets namn. Kvinnor ses som arbetsredskap, billiga arbetshästar, sexslavar utan värde och lydiga hundar utan samma rätt som män att tycka, tänka och tro fritt. Här är ett axplock ur kvinnoförtryckets karta världen över. av de allra fattigaste människorna i världen är kvinnor. Av världens vuxna analfabeter är kvinnor. av världens parlamentsledamöter är kvinnor, och av ministrarna världen över är kvinnor. blir tusentals flickor könsstympade, och mördas tusentals flickor 5 000 enligt FN:s särskilda rapportör när det handlar om hedersmord. En halv miljon kvinnor dör i i barnsäng, och 70 000 kvinnor världen över dör för att de inte har rätt till fria och säkra aborter. Enligt en färsk rapport från , , som borde vara den största diskussionen globalt just nu är att våld mot kvinnor breder ut sig. I exempelvis har av kvinnorna misshandlats av sina män. Jag tycker att det känns ganska sorgligt och krasst att stå i den här kammaren och inse att mänskliga rättigheter dessvärre inte är kvinnors rättigheter . har vi sett hur en global turbulens och osäkerhet trängt fram världen över, att enskilda negativa händelser kan påverka kvinnors liv. Jag talar framför allt om att kvinnofientliga Hamas vann valet i . Hamas är en terrororganisation vars grundare drömmer om ett Hamasistan som innebär slöjtvång för kvinnor, där kvinnans plats är i hemmet och könen inte ska beblanda sig. Jag tänker på de satiriska nidbilderna på profeten som publicerades i och som väckte våldets patriarkat i och . Konflikten i dagens samhälle om kvinnors lika rättigheter står inte mellan islam och kristendomen. Konflikten i dagens värld om kvinnors lika värde står inte mellan öst och väst. Konflikten om att ge kvinnor och män lika rättigheter står mellan det fria liberala demokratiska samhället å ena sidan och å andra sidan ett annat samhälle, ett gammaldags patriarkalt diktatursamhälle som vi ser framför allt i och . Enligt är kränkningarna, förtrycket och ofriheten för kvinnor allra störst i denna del av världen. Jag kan förstå om enskilda muslimer med all rätt känner sig kränkta över nidbilderna på profeten i . Det är bilder som självklart var taffliga, trista och stereotypa men likväl i en liberal demokrati måste tillåtas att få tryckas. För att kvinnors rättigheter ska föras fram i världen måste just på det sättet religioner, patriarkatet och konservativa föreställningar om kvinnor och män få ifrågasättas med satir, åtlöje, humor och skarp upplysning. Om bibelord om att kvinnan ska tiga i församlingen skulle gälla skulle knappast någon av kvinnorna här kunna stå och tala högt och fritt. Om inte skulle ha vågat ifrågasätta kristendomen skulle vi ha stannat i vår utveckling. Om man inte skulle kunna häckla delar av religionen skulle inte heller religionen kunna vara fri. Kristendomen har moderniserats, och jag är helt säker på att islam kommer att gå samma väg då kvinnor och män i den muslimska världen kräver och vill ha samma rättigheter som vi har i väst. Jag blir likväl väldigt fylld av vrede när jag hör högste andlige ledare, schejk i fredagsbönen uppmana världens länder att stifta lagar som förbjuder kränkningar av profeten och islams platser. Det är en man som representerar ett land som förvägrar kvinnor rösträtt, att köra bil eller att ens vistas ute på stan utan ett manligt förkläde. Om det är några som är verkligt kränkta och förvägrade sina rättigheter är det saudiska kvinnor. president och mullor försöker ta billiga poäng på Muhammedbilderna och deras kränkning. Det är en diktaturregim som avrättar tonårstjejer som pussat en pojke eller förvägrar kvinnor rätten att gifta sig och skilja sig på lika villkor som män. Om det är några som är verkligt kränkta är det iranska kvinnor. Religiösa intoleranta grupper i ställer till våld och tumult där flera människor dör på grund på Muhammedbilderna. Det är samma grupper som sanktionerar hedersmord på unga flickor som själva vill styra sitt liv. Om det är några som är verkligt kränkta är det de pakistanska flickorna. Det är dags att alla som kallar sig för demokrater eller feminister börjar tala klarspråk. Sluta kompromissa med kvinnors människovärde! Vi måste försöka vara tydliga i frågor. Vi vill ha ett fritt samhälle där vi själva väljer vem vi vill älska och gifta oss med och inte pappa, präster eller patriarkatet. Det är ett fritt samhälle där kvinnor och män har lika värde och människovärdet aldrig kränks. Vi ska vara glasklara som politiker. Kränkningar av mänskliga rättigheter får aldrig och kan aldrig legitimeras med hänvisning till strukturer, kultur eller tradition. Kvinnors rättigheter är inte heller västerländska rättigheter. Det är universella rättigheter, även om västerlandet lever upp till dem allra bäst. skrev att kvinnor och män har lika rättigheter och värde. Jag vill avsluta med att citera en muslimsk feminist från som heter . Det är en väldigt klok kvinna. Hon har sagt en gång: Vi kvinnor i den muslimska världen avundas er i väst för att ni har rätten till fri abort och rätten att gifta er och skilja er på lika villkor. Men när kommer era kroppar i väst att upphöra att vara en marknadsprodukt? Det visar väldigt tydligt att kvinnoförtrycket är som ett mynt. Det har två sidor. Även om kränkningarna är allra störst i och så har västvärlden mycket att förbättra när det gäller kvinnor. Jag skäms som europé när jag tänker på sexslaveriet med unga flickor och kvinnor, vår tids slavhandel. Enligt Europol, , beräknas en halv miljon kvinnor föras in i för att säljas som sexslavar. Inte ens under den mest intensiva handeln med afrikanska slavar till kom man upp i dessa höga siffror. rasade en intensiv debatt i om huruvida män är djur eller inte, en feministisk ganska inflammerad diskussion. Det är fullkomligt uppenbart för varje liberal person och varje demokrat att så inte är fallet. Men det är väldigt sorgligt att få talare , förutom på , väljer att faktiskt tala om att kvinnor betraktas och behandlas som djur, brukas, missbrukas och förbrukas, världen över. 41 () replik: Det var ett fantastiskt bra tal av . Dock är det en fundering jag har med anledning av vad tidigare i den här debatten sade om som den goda stormakten. När det gäller det område som vi nu talar om, , , och så vidare, är det så att är den goda stormakten i regionen? Det vi talar om är väl ändå att det finns korrupta regimer och diktatorer som förtrycker sin befolkning, allra mest kvinnorna. Är det inte så att den goda stormakten, som vurmade för, just kramar om regimerna och inte bryr sig om befolkningen i de här länderna? Är det inte det vi borde förändra och säga: Vi kräver en demokratisering. Vi kan inte längre hålla dessa korrupta regimer under armarna. Vi måste ha mer av demokratifrämjande arbete i regionen. Hur ser på det här? Har den positiva roll som tidigare folkpartister i den här debatten sade i just det område som du hänvisar till? 42 () replik: Jo, det står väldigt klart och tydligt att de flesta brott mot mänskliga fri- och rättigheter sker i och i . Det är där det finns länder där kvinnor inte har fått rösträtt ännu och där man kan bli stenad för att man har haft en utomäktenskaplig relation. Jag tycker att man kan vara kritisk mot många saker som har hänt i regionen. har varit okritiskt, men ser vi att det har skett en förändring med en skärpning i tonen sedan blev utrikesminister i . Hon har varit tydligare och vågat ta upp mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter och demokrati på ett bättre sätt. Men det innebär inte att den kampen är över och att allt är fläckfritt och perfekt. Jag tycker att det vore väldigt bra om vi här i kammaren kunde komma överens om ett stort demokratiprogram för , där vi inte bara stöder enskilda politiker eller journalister utan också dem som faktiskt jobbar under jorden för att störta de här regimerna. Där har vi varit tydliga från sida väldigt . 43 () replik: Jag håller med om detta. Jag tror också att det skedde en tidigare förändring än med när sade att de som kapade flygplanen och flög in i med stor majoritet kom från . Så den stabilitet som eftersträvade genom att hålla de här regimerna under armarna var ingen stabilitet utan orsakade problem för dem. Därför har amerikanerna talat om mer demokratisering i regionen. Jag är inte säker på att de använder rätt verktyg dock när det gäller hur det ska gå till. Där borde vi från EU och från sida naturligtvis vara behjälpliga och hjälpa till med den demokratisering som sker, gärna på det sätt som skissar på. Jag tycker att det arbete vi har gjort med institut, euroislamprojekt och så vidare är bra steg på vägen, men vi kan säkert göra mer. Jag tror nog att vi i kan hitta former för detta. 44 () replik: Där vill jag fylla i att jag tycker att det är viktigt att se till att de allra mest förtryckta grupperna också nås av vårt stöd. Där upplever vi från sida att vi inte har fått tillräckligt stark uppbackning från regeringen . Där kan vi säkert göra mer tillsammans, till exempel ha speciella program för att stödja de studentaktivister som just nu sitter i fängelse i för att de vill kämpa för frihet eller stödja kvinnorättsaktivister. På samma sätt som vi stöttade ANC ska vi ha program för frihet när det gäller . 45 (): Jag tror att kan vara väldigt trygg när det gäller enprocentsmålet för biståndet. Jag hade ju förmånen att ha ansvar för biståndet när var statsminister, och då lyckades vi komma av BNI. I samband med dessa biståndsresonemang vill jag också erinra om att det då fanns ett organ, helt fristående, som hade koll på hur biståndet användes. Ordförande var , och sedan var det en grupp ekonomer som var mycket framstående på internationellt bistånd och internationell ekonomi. Detta avskaffade ni det första ni gjorde 1994. Jag har egentligen aldrig förstått varför. kan man glädjande nog läsa i deklarationen: Vi tar ansvar för hur svenska biståndsmedel används. En ny myndighet ska kontrollera och så vidare. Det hade dugt med den vi tillsatte, men den dög inte för er. Det är dock bra att ni kommer till insikt. Det har talats mycket här om neutralitet och alliansfrihet. Ofta används detta som argument för att därmed skulle vara väl skickat att engagera sig när man ska hitta kompromisser och diplomatiska lösningar till konflikter. Jag tycker för min del att och märks mycket mer i sådana sammanhang, och det är bara att gratulera. begär jag inte att eller någon annan ska säga att jag har rätt i denna känsla, men jag har ju rätt att hysa den. Jag har förvånats över och frågat mig vad det beror på att inte finns med mer i dessa sammanhang. Jag har undrat om det inte kan bero på . Detta var ju hans starkaste gren det utrikespolitiska engagemanget och efterföljande statsministrar har sedan känt sig lite ängsliga för att bli jämförda med honom. Jag tycker alltså att skulle skruva upp, eller vad man nu ska använda för verb, diplomatin mycket mer. Om det nu är så till gagn att vara neutral och alliansfri borde det märkas mer än vad som är fallet. behöver ingen här någon repetition av de senaste veckornas händelser utifrån . Vi känner dem väl. Jag tycker för min del att kommentatorbåsen och åskådarläktarna redan är överfulla och att vi i stället måste ställa frågan: Vad gör vi? Vi har hört den ambivalenta diskussion som ständigt förs i massmedierna: Vi har all förståelse för att muslimerna känner sig kränkta, men håller vi mycket styvt på yttrande- och tryckfriheten och det ska vi naturligtvis fortsättningsvis göra, ingen tvekan om det. Men vad kan vi då göra? I deklarationen skrivs det att vi ska se till att få dialog, att vi ska stärka dialogen. Det är verkligen någonting som jag i allra högsta grad vill understryka. Jag tycker dock inte att regeringen lever upp till det, i varje fall inte det kan hända att det är en ny dag med nya ansatser, och då får man vara glad för det. Här nämndes av att ni skulle stänga generalkonsulatet i . Det skulle göra. Jag minns vilken fajt vi fick ta när ni stängde ambassaden i , detta moderata muslimska land där och hade skaffat sig väldigt goda relationer sinsemellan. Varför gjorde ni det? Här talar man om mänskliga fri- och rättigheter, och låt oss fortsätta att stryka under hur viktiga dessa är i utrikespolitiken. Men varför, , stängde ni då ambassaden i ? Varenda diplomatiskt ärlig person vet ju att man via kan få en insikt om hur det står till med mänskliga fri- och rättigheter världen över som man annars inte kan hämta hem, men den ambassaden stängde ni. Ska ni nu börja öppna ambassader igen? Jag tycker att det är lite tvetungat, det som sägs. Låt mig nämna i all hast tiden går alldeles för fort vad har gjort på detta område. Mellan den 14 och samlades 2 000 delegater i för att resonera och konferera under mottot i en pluralistisk värld. Statschefer, högsta företrädare för världsreligionerna och kyrkliga dignitärer var där och fanns i talarstolen på Wiener Hofburg. Frågorna var: Kan terrorism på något sätt relateras till islam? Går det att förena demokrati i länder som håller sig med muslimska författningar? Kommer vi att få se religionsfrihet i länder där islam är vad man skulle kunna kalla statsreligion? På denna typ av frågor, menar jag, måste vi höra vilka svar vi får från muslimskt håll. Där var förre president och höll ett intressant anförande. Fredspristagaren trodde att det mycket väl går att förena demokrati och mänskliga rättigheter med islam. Samma ståndpunkt förfäktade en av de ledande turkiska teologerna och historikerna. president var där. president var där. Den ortodoxe ekumeniske patriarken från var där. FN, , , , etcetera var där. Det är en fråga som jag väldigt gärna skulle vilja ha svar på. Värdet av religionsdialog, av att utbyta synsätt, underströks förstås. Detta är något som måste få sin chans. Svårigheter och missförhållanden dryftades under denna kongress i . Det märkliga var att man nästan var enig om att problemen inte var religionernas fel utan politikernas. I allra högsta grad tyder ju detta på att politikerna är i skuggan när det gäller att skapa dialoger. Här tycker jag att det finns mycket att göra. gladde det mig väldigt mycket att höra tala om . I den frågan har jag jag hoppas att har tagit del av den skrivit en enskild motion. Jag har skrivit många motioner, men den här motionen är bra observera att jag säger så för att inte framstå som alldeles för egocentrisk. Jag hoppas att och jag kan enas om att göra någonting i linje med vad som sägs där, nämligen att vi bilateralt ska bry oss om och skaffa en relation till på alla nivåer och i alla avseenden. Jag tror dessutom att det skulle vara väldigt gagneligt för integrationen i vårt land och för förståelsen. Det är förståelse som behövs. Det är att bygga broar av ömsesidighet som är angeläget. Jag hann ju med hela mitt anförande här, i varje fall det mesta. Jag hoppas, , att detta nu inte faller bara för att motionen kommer från ett annat håll än det egna. Det är ju inte så att vare sig eller jag uppfinner hjulet, men tillsammans kanske vi kan hitta något positivt. Jag tror att det skulle vara till gagn för EU att se att här tog ett initiativ i linje med . Jag skulle gärna vilja ha ett ja på den punkten, för jag tror att har mandat att ge det. 46 () replik: Först ska jag säga något om biståndet. Även om man har stolta traditioner att falla tillbaka på kan man ju inte vila på gamla lagrar, utan man måste vara klar över att det blir så också. Det hade väl varit lämpligt om alliansen redan före valet hade kunnat deklarera att man ska klara av enprocentsmålet. I alla fall gör det mig nervös att man inte klarar av att skriva det. När det gäller och din motion lovar jag att i bästa samarbete med , utrikesutskottsledamot för , ta en titt på den. Jag håller med dig i allt du säger, och jag tycker att det är väsentligt att utvecklar just det samarbete med som du talar om. Det var ju det som var tanken med vårt generalkonsulat och vårt institut i och allt annat arbete som vi har där. Jag håller också med om att detta är en nyckelfråga för framtiden när det gäller dialogen i regionen. Här skulle kunna ha en bra roll. Det tredje tyvärr är det ont om tid, så jag kan inte ge något uttömmande svar är din känsla att vi inte deltar i lika många medlande insatser i världen längre. Jag skulle vilja säga att jag är helt övertygad om att vi deltar i lika många fredsbevarande operationer, militära operationer och så vidare. Jag har dock också samma känsla som du av att antalet medlande operationer har minskat. Jag tror helt enkelt att det beror på att vi under tid hade det . Det var som stod mot , och det fanns ett litet antal länder som hade förmåga att bidra militärt och också hade kunniga tjänstemän, diplomater och andra som kunde medla. 47 () replik: Jag ska inte vara cynisk men det är klart att jag förstår att inte vill tala om gamla lagrar när det gäller bistånd. Då är ni ju nere på , och det är inte särskilt mycket att skryta över. Jag menar ändå att man kan använda det exemplet från 19911994. Jag kan i varje fall försäkra att vad på mig ankommer vet jag väldigt väl vad jag vill i de här frågorna. Det är ingen tvekan om det. Sedan håller med mig om det jag har sagt om . blir man lite rädd för att vi håller med varandra och det sedan inte blir något mer. Låt oss nu se till att det sker något konkret på det här området. Man kan alltså märka nere i EU att det dras åt ett annat håll än de sju riksdagspartierna här är överens om. Då kan man inte vänta tills de har punktat upp sina program utan jag tycker att vi ska vara snabbt ute. Jag tror alltså att om hissar fanan högt i den här frågan kommer det att spela roll både bland kristdemokrater och bland socialdemokrater liksom bland andra krater nere i EU. Sedan menar jag att det även efter dagar finns alla förutsättningar att syssla med medlande insatser. Som jag nämnde tycker jag att och är långt framme. 48 () replik: Att inte är något att skryta med håller jag med om, men det var också en av de största ekonomiska kriser vi har haft. När det gäller har vi i utrikesutskottet en arbetsgrupp om den muslimska världen. Vi förbereder just nu ett betänkande som just handlar om hur vi ska förbättra denna dialog och ha ett samarbete. Där tror jag att din motion passar alldeles utmärkt. Vi är inte alls främmande för att ha en hel del tillkännagivanden till regeringen om vad som behöver göras rent praktiskt. Det är inte bara så att politiker talar utan vi vill också komma fram med konkreta förslag som gör att man kan arbeta med detta. När det gäller håller jag med dig om att det skulle ha kunnat göras mer insatser. Jag hann inte avsluta min tankegång där, men poängen är att jag tror att många på efter att upphörde trodde att förfrågningarna skulle fortsätta i samma strida ström. och är lyckosamma med detta. Men de slåss också om att få ta medlande uppgifter. Jag tycker att det var vägledande det sade att vi ska utse fler sändebud och att vi ska avsätta mer resurser för att kunna göra de insatserna. Jag tror att vi helt enkelt blev fångar i vår egen framgång under . Sedan förändrades världsbilden totalt och därmed förändrades också våra förutsättningar att medla. Operationer har vi varit med i. Vi har gjort vad vi har kunnat, men vi har suttit lite för länge och väntat på att telefonen ska ringa för att vi ska medla. Det tror jag har varit en felaktig strategi. 49 () replik: Detta erkännande från sida tycker jag är balsam att höra. Sedan blir man lite ängslig. Här ska utses fler sändebud som vi har stängt, som jag tycker, för väldigt viktiga ambassader. Jag tycker alltså att det var ett väldigt misstag att stänga ambassaden i , ett väldigt misstag att stänga ambassaden i och för övrigt också i . Men jag är också överens med om att det efter dagar egentligen fanns större förutsättningar att låta diplomatin få sin chans än som var fallet under den låsning som och det imperietänkande som då fanns från två håll innebar. Men jag har, som sagt, nästan uppfattat det som om har yrkat bifall till min enskilda motion, och då kan man ju inte vara mer än nöjd. 50 (): Jag ska försöka klara av tre frågor, nämligen relationen till den muslimska världen, något om FN-reformerna och faktiskt vilken roll kan spela i diplomatin. Den globalisering som vi har genomgått ökar våra kontaktytor. Den ger oss snabbare information. Den skapar gränslöshet. Den för oss närmare varandra. Men den medför också att vi måste få en insikt om ökad hänsyn, att vi ska försöka förstå varandra, att vi behöver mer kunskap och att vi kan visa varandra respekt. Vi sekulära nordbor inser nog inte att vi är ganska unika i världen. Religionen spelar normalt sett en väldigt stor roll var vi än befinner oss i världen.