prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — Eftersom då och då samarbetar med Socialdemokraterna och , vill jag poängtera att i den här frågan har vi haft en annan uppfattning än de. Vi var kraftigt emot att förmånsrätten ändrades från . Vi var ännu kraftigare emot att det skedde utan någon utvärdering avseende effekterna för småföretagen. Vi har faktiskt bestämt att det alltid ska göras när det handlar om lagstiftning som särskilt har med småföretag att göra, men det gjordes ingen sådan utvärdering. Den utvärdering som gjordes handlade inte om småföretagens situation utan om betydligt större företag. Det som jag tycker är särskilt svårt att smälta med den här reformen är att man inte gjorde det förberedelsearbete för små företag som man borde ha gjort, fast det fanns så många som varnade för att det här skulle kunna få skadliga konsekvenser för småföretagen. Det är det som jag tycker är upprörande. I morse pratade jag med ett medelstort verkstadsföretag i . De har haft en kraftig expansion. Omsättningen har ökat från 26 miljoner 2003 till 38 miljoner 2004 till 60 miljoner 2005 till 72 miljoner 2006, och de har ökat antalet anställda under den tiden från 25 till 70 man. De har alltså stora behov av kapital för sin utvidgning och för att komma vidare i sin utveckling. De har påförts en massa nya säkerheter och borgen på hus och hem, som företagaren sade. Han var mycket upprörd och hänförde hela problemet till förmånsrättsreformen. Det här är en företagare med mycket lång erfarenhet. Han har varit företagare halva livet. Han har även startat ett nytt företag och fått mycket pressande villkor från banken för att göra det. Han sade att han måste belåna fakturorna och leasa maskiner och dessutom göra stora företagsinteckningar. Bara belåningen av fakturorna skulle kosta honom i ränta , och det var ändå inget onaturligt, sade han. Det är sådana kostnader som det kan vara. Han nämnde också att finansbolagen växer som svampar ur jorden. Bankerna har inte förlorat på reformen. De får ju sina på olika sätt. De som har förlorat på reformen är småföretagen som inte får låna pengar. Och det är uppenbart att förmånsrätten upplevs som ett särskilt bekymmersamt problem för företagarna i . Reformen har inneburit en kraftig ökning av fakturabelåningstjänster och leasing dyra produkter som företagarna mer eller mindre tvingas på. Det finns inget som talar för att fakturabelåning eller leasing är till fördel för företagen. Intressant i sammanhanget är att organisationen själv säljer fakturabelåningstjänster . Än centralare är att kraven på personlig borgen har ökat. Är det ett rimligt krav att de som ska bli företagare inom tillverkning ska behöva vara miljonärer för att ens ha chansen att bli företagare? Det har blivit vanligt att bankerna kräver att nya företagare tar personliga lån i stället för lån via företaget för att bankerna ska kunna gå förbi lagen. Det innebär att företagaren blir direkt betalningsskyldig även om företaget går i konkurs. Det är ett sätt att kringgå aktiebolagslagen. Fördelarna med reformen är försvinnande. Av 7 0008 000 konkurser kommer i bästa fall 100 att leda till rekonstruktion. Många av dem hade säkert levt vidare även med den gamla lagstiftningen. Företag kommer med allra största sannolikhet att få ut mycket lite ur en konkurs. Enligt den finska erfarenheten är det av fordringarna i hälften av fallen ingenting. Inget säger att det skulle bli mer i . Många har utgått ifrån att bankerna skulle bli förlorare. En säker konsekvens av en förändrad lagstiftning är att bankerna kommer protestera och säga att det kommer att kosta att gå tillbaka. Skälet är att de har tjänat på den nya lagen via factoring och leasing. Skillnaden blir i praktiken inte alls lika stor som vid den första lagändringen. Det ska dock tilläggas att det är sant att vi inte vet om vi kan gå tillbaka till den ursprungliga situationen. Reformen var helt enkelt felaktigt uttänkt från början. Det har inte funnits en ordentlig konsekvensanalys inför genomförandet. sade att Företagarna är det ojämförligt största företagarförbundet i . har 29 000 medlemmar. LRF har 159 000 medlemmar. har 54 000 medlemmar. Företagarna har 55 000. , och är alltså sammanlagt fyra gånger så stora som Företagarna. De har tillställt justitieministern ett brev kring förmånsrättslagen som jag vill läsa lite ur. Den nya förmånsrättslagen som antog 2003 har inneburit att finansieringen av småföretag försvårats högst avsevärt. Lagen har kraftigt reducerat möjligheterna för företagare att ställa säkerhet för erforderliga rörelsekrediter. De alternativa finansieringsformer som ofta bjuds i form av factoring och leasing uppfattas av företagarna som mycket dyra lösningar. Utöver detta har företagarnas familjeekonomi i många fall ansatts med krav på ökade ägarinsatser i form av borgen och alternativa säkerheter, allt för att möjliggöra fortsatt drift. Vid nystarter har kraven mot ägaren blivit mer omfattande, om det alls beviljas några krediter. Den omfattande utredning som ITPS har genomfört för regeringens räkning bekräftar tydligt den försämrade situation som råder ute i landet om möjligheterna till finansiering av företag, främst växande småföretag. Svårast har gruppen småföretag som är på väg att bli medelstora företag. Reglerna är klart tillväxthämmande. Mot denna bakgrund framställer vi härmed krav om en omedelbar återgång till principen om 100 procents värde av företagsinteckningen. De här stora företagsorganisationerna som tillsammans har 242 000 medlemmar jämfört med Företagarnas 55 000 har skrivit ett pressmeddelande. Den analys av lagen som vi genomfört visar på en kraftig försämring för kapitalförsörjningen till småföretagen. En mycket kraftig minskning av disponibla säkerheter för krediter skapar problem som oftast transporteras vidare på ägaren och dennes familjeekonomi, vilket är förödande ur småföretagarperspektiv. LRF organiserar väldigt många småföretagare. på LRF skriver: De reaktioner vi får in från olika delar av landet visar på svårigheter att finansiera expansion av lantbruksföretagen. Vid nystarter har kravet på den egna insatsen ökat högst avsevärt, vilket ger svårigheter med utveckling av näringen. , ordförande i och vice ordförande i säger: Svenskt näringsliv har tidigare genomfört en undersökning om effekterna av lagen. Den visar på svårigheter vid kreditgivning och att lagen försämrar för företag och företagare. Annan information vi får in från våra regioner visar på svårigheter att finansiera expansion, vilket är direkt tillväxthämmande. Jag ser att jag inte hinner mer. Jag hade velat ta upp Småkom som har en förödande kritik av den nya lagen. Det är 106 kommuner i samverkan vars viktigaste krav är en återgång av förmånsrättsreformen. Det finns också exempel på företag här som man kan titta på om man är intresserad. 225 PER () replik: Hur kan det komma sig att det bara är i man behöver den här typen av förmånsrättsordning? När det gäller företagen i inland har fastigheten vid en konkurs i stort sett noll värde. Inventarierna har inte heller särskilt stort värde. Hur skulle de kunna ha nytta av den här typen av förmånsrätt? Det framgår av all statistik att utlåningen från banker är större . Det har aldrig lånats ut så mycket pengar till företag som just . När det gäller personlig borgen har det varit vanligt att aktiebolagsdelägare är tvingade att gå in med personlig borgen för privata tillgångar. Den största andelen företag i glesbygderna är ju handelsbolag och enskild firma. Där är situationen helt annorlunda. Där ansvarar man fullt ut med hela den privata ekonomin. Det är bankerna som är de stora lobbyisterna som vill återgå till det gamla. Det blir lite knepigt när man utmålar dem som de stora vinnarna och att det är de som har vunnit på detta. Varför ska de agera om de utmålas som de stora vinnarna i det nya systemet? Det var ju som började dra i gång hela den här diskussionen. Jag skulle vilja ha en liten diskussion om tillgångarna i glesbygdsföretagen. Småkoms viktigaste krav är inte en återgång. Småkoms viktigaste krav är att se till att det finns kreditgarantier. Jag har suttit med och diskuterat detta. Du kan plocka fram det. Vi diskuterade det i P 1-morgon. Det var den absolut viktigaste frågan. Det är där proppen sitter, inte i en återgång till till förmånsrätten. 226 () replik: Jag håller inte med dig. I de kontakter som jag har haft med Småkom, och det är ganska många, är det alltid förmånsrätten som är nr 1 i deras krav. Kreditgarantiföreningarna är viktiga, men förmånsrätten är nr 1. Varför behövs detta bara i ? I har man Finnvera med en mycket omfattande kreditmassa att låna ut. Vi har inte motsvarigheten till det i . är mycket mindre. har omkring 2 miljarder att låna ut. Finnvera ligger kring 50 miljarder, om jag inte misstar mig. Företagen i har i alla fall inga säkerheter, säger . Det låter lite nonchalant. Det är inte alla företag i som inte har några säkerheter. Det varierar hur mycket säkerheter man har. Det är klart att det är svårare att vara företagare i en landsända där man har sämre säkerheter. Det är väl något som vi ska ta på allvar. Vi ska försöka hjälpa dem och inte tycka att det inte spelar någon roll eftersom de ändå inte kommer att klara sig, eller hur nu Per tänkte. Jag tycker att företagen i är mycket viktiga. Vi ska noga studera hur vi kan göra en bra situation för dem. Det har aldrig varit så mycket utlån som , säger . Tacka för att det ska vara mycket utlån när det är högkonjunktur. Det vore väl för bedrövligt annars. Då vore det verkligen katastrof. 227 PER () replik: Det gäller utlåning till företag och till småföretag. Utlåningen har aldrig varit så stor till dem. Det skulle vara nästan omöjligt, när man hör på . I , och övrig glesbygd i är inte en återgång till över huvud taget gångbar. Det är kreditgarantier som gäller. I har man just genomgått den transformation som vi gör i . Och det är kreditgarantier i som skulle lösa denna problematik. Det kommer att lösa denna problematik om vi bara fortsätter att låta detta rulla på. Men det som jag är väldigt intresserad av är: Hur kan tycka att detta är viktigare än till exempel att inte överbeskatta företagare genom att inte göra förändringar i lex Uggla? För mig är det fullkomligt obegripligt. Ni är beredda att lyfta ut pengar som ska användas till investeringar i företagen och se till att företagen ska beskatta detta förmögenhetsmässigt. Ni sitter som fågelholkar när frågan diskuteras i skatteutskottet. Ni stöder regeringen rakt av. Förklara det för mig och , era starkt förbundna. Jag har nämligen förstått att ni inte har mycket till övers för företagarna, utan det är och deras kampanjer som ni är mer intresserade av. Förklara för dem och för mig varför ni vill överbeskatta företagets kapital på det sättet som ni är beredda att göra. Det vore betydligt intressantare än att föra den andra diskussionen. 228 () replik: Såvitt jag vet har vi inte tagit något beslut om lex Uggla här i . Jag tycker att vi kan vänta tills den debatten förs innan vi diskuterar den. Det har dessutom inte med den här frågan att göra. Jag håller med dig om att frågan om kreditgarantier är mycket viktig. Du tänker kanske på kreditgarantiföreningarna. Jag utgår från att det är kreditgarantiföreningarna som du koncentrerar dig på när du talar om kreditgarantier. Det handlar alltså om kreditgarantiföreningarna. Jag tycker att det är någonting väldigt viktigt, och stöder dem intensivt och talar för dem. Och när vi är ute och talar med företagare på ställen där det inte finns kreditgarantiföreningar brukar vi tala om kreditgarantiföreningar för att uppmärksamma dem på denna mycket goda möjlighet som dessutom kan få företagen att samverka på ett bättre sätt och medverka till exempelvis mer samverkan och kanske till kluster och så vidare i regionerna. Så det är mycket bra, men det är inte allt. Man kan inte tro att bara kreditgarantiföreningar ska lösa problemen för företag. Företagen är beroende framför allt av bankerna. Bankerna är ojämförligt störst när det gäller utlåning till småföretagarna. Det är inte möjligt att komma till rätta med deras situation och det som de gör bara genom kreditgarantiföreningar. Bankerna behövs genom att låna ut pengar till företagen på rimliga villkor. 229 () replik: Jag ska vara kortfattad. Först och främst vill jag ta upp det som sade om de andra företagsorganisationerna. Jag vet faktiskt inte var LRF har ställt sig i denna fråga . Men precis som Per sade var det som på något sätt uppmärksammande problematiken. Då följde raskt och efter. Jag är därför inte riktigt säker på att man ska uppfatta alla dessa organisationers synpunkter som helt objektiva, utan jag tror att det fanns starka krafter som hade lobbat. Framför allt är det väl det som är poängen, att det går som ett mantra när man träffar företagare. Jag träffade en företagare för sedan. Jag frågade vad som var de största problemen. Han svarade att det var några olika saker och att det också var förmånsrätten. Jag frågade honom: Vad är förmånsrätten? Då sade han: Inte en susning. Men det var ett av de största problemen som fanns. Det har alltså gått som ett mantra. Och det som egentligen gör mig så ledsen är att det som vi diskuterar är att förmånsrätten och diskussionerna om den på något sätt har blivit som sanningar. sade att antalet personer som har gått i borgen har ökat. Varifrån kommer dessa siffror? Jag har åtminstone inte hittat några siffror som gör att man kan belägga att antalet företagare som har gått i borgen har ökat. Man kan åtminstone inte statistiskt hitta några sådana siffror. 230 () replik: Att antalet personer som har gått i personlig borgen har ökat har jag från Silver som gjorde den här utredningen om förmånsrätten. Ja, LRF har kraftfullt tagit ställning i fråga om detta och är, som sagt, en stor företagarorganisation. Jag förstår inte riktigt värderingarna bakom att tre företagarföreningar som representerar 242 000 företagare viftas bort medan en företagarförening med 55 000 företagare höjs till skyarna som den enda som vet någonting. Jag förstår inte riktigt varför ni gör det. Bankerna är inte mina särskilda skyddslingar på något sätt, men jag förmodar att de ändå har ett visst intresse av att deras kunder överlever i så stor utsträckning som möjligt. De har ett visst intresse av att företagen lyckas och därav kanske deras ställningstaganden. 231 () replik: Jag har faktiskt i de absolut flesta frågor ett stort förtroende för framför allt LRF men även för . Jag vill inte på något sätt förringa deras synpunkter. Däremot känner jag att det finns andra aktörer, till exempel som har varit väldigt ivriga påhejare för att driva på detta förslag. Och det har nog bidragit till dessa organisationers ställningstaganden. Sedan vill jag bara förstärka det som Per sade. Jag tror att det fanns väldigt många företagare som före denna reform hade fått gå i personlig borgen med sitt hus och även kommer att få göra det efteråt. Tyvärr är det så. Och det är något som vi måste råda bot på. Och jag tror att vi kan råda bot på det bara genom att vi försöker få en kreditgivning där man ser mer på resultaträkningen, ett företags resultat, än på hur mycket realkapital ett företag har. Kan vi få ett utlåningssystem som mer bygger på vilken betalningsförmåga som finns än på hur många eller lagerbyggnader som finns så tror jag att vi faktiskt kommer att kunna få en bättre kreditgivning och i mindre utsträckning personlig borgen. Tror du att en återgång av förmånsrätten till kommer att innebära någon förändring över huvud taget för de flesta företag? 232 () replik: Jag tror att många företagare kommer att ha en bättre förhandlingssituation gentemot banken vid en återgång. Och jag tror att det kommer att vara en långsam förbättring. Men jag tror att det kommer att innebära en förbättring . Det finns naturligtvis inget trollspö som kan göra saker och ting bättre. Det finns åtminstone väldigt få trollspön här i världen. Men att göra en förändring, en återgång, som kan innebära en förbättrad situation för företagarna tycker jag är mycket värt. Självklart vill vi alla att bankerna ska göra en kvalificerad bedömning av företagen och inte bara titta på vilka tillgångar de har och vilken borgen de har. Det är självklart. Och vi ska väl inte misstänka varandra för att inte ha sådana önskemål. Jag är ingen expert på bankerna, men jag tror att det skulle underlätta om de hade en mer decentraliserad organisation där deras tjänstemän kände sina företagare mycket bättre. Detta är något som vi kan önska oss. Jag vet inte hur vi ska åstadkomma det. 233 PER (): För kammaren vill jag bara meddela att voterades det i skatteutskottet om lex Uggla. stödde då fullt ut att inga förändringar skulle genomföras. Ärendet justeras i skatteutskottet, så det är nog ganska bråttom om ska hinna med att se till att det blir en förändring. Sedan gäller det kreditgarantierna kontra bankerna. Jag har för mig att sitter med i näringsutskottet. Med införandet av kreditgarantiföreningar ökar bankernas utlåning. Det är inte så att kreditgarantiföreningarna lånar ut pengar till företagen, utan de garanterar bara för bankerna. Hur kan ställa de här sakerna mot varandra när det tvärtom är fråga om ett komplement är för mig helt obegripligt. Gå hem och läs på vad en kreditgarantiförening är för något! 234 () replik: Självklart är det som du säger, nämligen att det som kreditgarantiföreningarna gör är att de ger garantier så att företagen får låna pengar i bank. Men det är ju ingen lösning på att banker inte lånar ut pengar till företag. Det är en dellösning som du föreslår. 235 PER () replik: förstår jag ingenting. Om en bank ska låna ut pengar, vad är då viktigast för banken? Är det att man har en garanti för hela beloppet eller att man riskerar beloppet vid en konkurs där man inte vet vad utdelningen blir? För mig är det snarare tvärtom, nämligen att förmånsrätten skulle vara en mycket liten dellösning, medan kreditgarantin är den hundraprocentiga och den stora lösningen på problemet. Får man inga kreditgarantier är förmånsrätten helt ointressant. 236 () replik: Ja, kreditgarantiföreningar är en viktig sak, men det hindrar inte att den här förmånsrättsreformen också är en viktig sak. Bankernas möjligheter att låna ut till företagen är något som vi måste koncentrera oss på. 237 PER () replik: Återigen ställer jag frågan: Är det inte för bankerna viktigare att ha en garanti på hela lånebeloppet i en kreditgarantiförening än en förmånsrätt som höjs från till ? Svara på den enkla frågan! Försök inte att slingra dig utan svara rakt upp och ned på frågan om vad som är viktigast! verkar fortfarande tycka att kreditgarantier är en sämre säkerhet för bankerna än höjd förmånsrätt från till . I så fall tror jag att har jättestora problem med sin företagarpolitik. Då kan ni lägga detta på säcken med lex Uggla. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Äktenskap, partnerskap och samboende Föredrogs lagutskottets betänkande 2005/06:LU19 Äktenskap, partnerskap och samboende. 238 (): Herr talman, kära utskottskamrater och eventuella åhörare! Jag ska nu kort presentera lagutskottets betänkande 19 där frågor om äktenskap, partnerskap och samboende tas upp. I betänkandet finns det nästan 70 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Väldigt många av dessa handlar om grundläggande frågor som gäller lagstiftningen om äktenskap och partnerskap. Denna är nu under utredning. I övriga motioner tas bland annat upp frågor om barnäktenskap, tvångsäktenskap, betänketid vid äktenskapsskillnad och jämkning av bodelning och gemensamma lån vid bodelning. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och hänvisar till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns det också 16 reservationer och fyra särskilda yttranden. Efter denna lilla inledning är det nu dags att starta debatten. 239 (): Detta motionsbetänkande gäller, som sade, lagstiftning om äktenskap, partnerskap och samboende. Det är ämnesområden som engagerar väldigt många. De flesta yrkandena är återkommande . Åtskilliga yrkanden är också under behandling i olika utredningar. Det gäller till exempel det område som behandlas först i betänkandet, nämligen könsneutral äktenskapslagstiftning. Vi moderater har tidigare haft dels reservationer, dels särskilda yttranden i frågan. Vi tycker fortfarande att det borde ha varit en parlamentarisk utredning, som lagutskottet också föreslagit och som tillstyrkts i . är utredningen i gång och blir färdig om bra precis , så avstår vi från att reservera oss eller skriva ett särskilt yttrande. I övrigt står vi moderater naturligtvis bakom alla reservationer där vi finns med. Jag yrkar bifall till den första reservationen i raden, nämligen reservation 3 om ogiltigförklaring eller återgång av äktenskap. Denna fråga behandlade utskottet i samband med propositionen Åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap. uttalade att utländska äktenskap som ingåtts under tvång inte skulle erkännas i . Utskottet skrev att rättsläget inte var helt klart, och Lagrådet ansåg att frågan om tvångsäktenskap borde belysas i ett vidare perspektiv. Lagrådet efterlyste en översyn av vad som ska gälla i frågan om äktenskap som ingåtts av misstag, under svek eller av personer med bristande rättskapacitet. Också nu skriver utskottets majoritet att man inte kan utesluta att det kan finnas skäl för regeringen att överväga dessa frågor. Man vill ändå inte sträcka sig så långt som till ett tillkännagivande. Den borgerliga alliansen menar att oklarheter när det gäller till exempel barnäktenskap eller tvångsäktenskap kan skapa synnerligen allvarliga effekter för människor som i sig är sårbara. Jag yrkar bifall till reservation 3 som innebär en översyn av rättsläget. Vi menar att detta är värt ett tillkännagivande. Jag vill också säga några ord om reservation 8 under punkt 10. Upprinnelsen till reservationen är de fall där en närstående, ofta maken, har misshandlat sin sambo och förpliktats att betala skadestånd. Vid en bodelning kommer skadeståndet att ingå i bodelningen. Den skadeståndsskyldige kan då få tillbaka en del av skadeståndet. Alla måtte väl tycka att denna tingens ordning är djupt otillfredsställande. Det gjorde också utskottet när frågan debatterades . Även regeringen menar att dagens situation har sina brister. Frågan har utretts och redovisats i en departementsskrivelse . Ärendet sägs vara under beredning i , men en tidpunkt för fortsatt behandling finns inte. Enligt min och vår mening är utskottsmajoritetens förtröstan om att regeringen prioriterar arbetet det är samma skrivning som inte tillräckligt. Därav följer vårt ställningstagande i reservation 8 där vi menar att frågan borde ha hög prioritet. Jag yrkar alltså bifall till reservation 3. 240 (): Betänkandet handlar om en lång rad frågor som har att göra med äktenskap, partnerskap och samboende. Jag kommer att uppehålla mig vid den första punkten som handlar om en jämlik lagstiftning om äktenskap för alla par. Min partikollega kommer senare i debatten att beröra de andra punkterna i det här ärendet. Frågan om en gemensam eller könsneutral äktenskapslag har debatterat förut. På ett sätt tycker jag att det är lite av ett tappat tillfälle här eftersom vi, om den parlamentariska viljan hade funnits, skulle ha kunnat göra ett principuttalande från sida om att vi tycker att det är viktigt att regeringen efter den nu påbörjade utredningen om en könsneutral äktenskapslagstiftning griper sig an det lagstiftningsarbete som behövs. och har ett gemensamt särskilt yttrande där vi tydligt tar ställning för en jämlik äktenskapslagstiftning. Det gör också i ett eget yttrande. har ingen ledamot i utskottet, men en representant kommer senare att delta i debatten. Jag saknar faktiskt ett tydligt uttalande från Socialdemokraterna, som ju har debatterat och tagit ställning i denna fråga på sin senaste kongress men som i utskottsbetänkandet inte säger ett ord om vad man har landat i för ståndpunkt.