prot · GT0971 · 2006-02-10 00:00:00 — Det bemötande som de funktionshindrade fått vid i är fullständigt oacceptabelt ingen behovsbedömning, kränkande uttalanden och ett boende som inte är handikappanpassat. En asylsökande är utsatt, och den som är funktionshindrad och asylsökande är dubbelt utsatt. Det är också kränkande när anställda som följer en avvisad till flyget köper sprit och cigaretter på dennes boardingkort. Att utnyttja en försvarslös människa på detta sätt är oacceptabelt. Det är bra att dessa personer enligt uppgift kommer att bestraffas för det som har hänt. Detta är dock två händelser som skett på , och det är två händelser för mycket. Det är alltså inte enstaka händelser på . Detta bidrar till att skapa en bild av som en myndighet där de anställda saknar moral och ansvarskännande. Det tycker jag inte är bra. Genom att frivilligorganisationer reagerat och händelserna i beskrivits i medierna har situationen förbättrats för de funktionshindrade i . De har fått behovsbedömning, och de har fått hjälp och stöttning. Förhoppningsvis är den varaktig den här gången. Förra gången var den inte det. Detta är glädjande, men det är ändå oacceptabelt att det ska behöva gå till på det här sättet. Även om det nu har löst sig i det här fallet är det viktigt att detta ändå är en principfråga. Det måste finnas riktlinjer för hur personer som har olika typer av funktionshinder ska bemötas från första början. är reglerna otydliga, precis som uttryckte. Ansvarsfördelningen mellan migrationsverk och kommun måste vara glasklar. Migrationsministern säger också att hon tänker initiera en översyn av lagen om mottagande av asylsökande. Det har jag och många med mig väntat på . var den utredning klar som handlade om anpassning till EG-direktivet om mottagande av asylsökande, en anpassning som skulle ha trätt i kraft . Det är oerhört viktigt att alla asylsökande får ett människovärdigt mottagande, och då behövs det tydliga riktlinjer. I EG-direktivet finns det ett kapitel som handlar om personer med särskilda behov. Där står att den speciella situationen för bland annat funktionshindrade ska beaktas efter individuell prövning. Jag frågar nu: Varför har det tagit så att få fram en proposition om mottagandet? 11 Statsrådet (): Först och främst vill jag tacka för den här interpellationen. Den pekar på en grupp asylsökande som vi faktiskt inte har uppmärksammat särskilt mycket tidigare. Vi har stått här , och jag, men vi har inte pratat om just den här gruppen. Jag tror att det är viktigt att göra det verkligen! Jag tror att det finns väldigt mycket generellt sett när det gäller funktionshindrade i samhället som vi kan förbättra. Jag tror också att det finns mycket som man kan förbättra när det gäller asylsökande med funktionshinder. Jag vill dock börja med att sätta in denna debatt i ett större perspektiv. Jag reagerar fortfarande mot det som säger om regeringens alltmer hårdnande asylpolitik. Jag vill gärna veta: Vad är det som har hårdnat? På vilket sätt anser att mottagandet har försämrats , eller sedan den borgerliga regeringen styrde asylpolitiken? När man lyssnar på och ibland när man lyssnar på debatten kan det förefalla som om det bara blir sämre och sämre. I själva verket har det faktiskt skett en rad olika förbättringar. , när vi tog emot väldigt många från krigets Bosnien, såg mottagandet och boendet väldigt annorlunda ut. Då inhyste vi asylsökande i militärförläggningar, vi använde nedlagda ålderdomshem, vi hade båtar och båtplattformar, ja, till och med tält. Då måste man se till situationen. Skulle vi ha sagt att vi inte kunde ta emot människor med särskilda behov därför att vi inte hade tillräckligt bra boende? Nej, det kan vi inte göra, och det ska vi inte göra. Detta är människor som flyr, och vi måste ta emot och ordna det så bra som möjligt för människor som flyr undan förföljelse och som kommer direkt från krig. Hur ser då reglerna ut? Hur har reglerna för mottagandet förändrats? Vad är det som har tillkommit ? Ja, till att börja med får alla som kommer ett hälsosamtal. Vi har förändrat lagstiftningen när det gäller barns skolgång. När vi hade en borgerlig regering hade barn inte fullständig rätt till skolgång. Funktionshindrade barn som kanske behövde särskola hade inte rätt till det. Barn hade inte ens rätt till gymnasieskola. Allt detta har förändrats. Vi har sett till att barn till asylsökande har precis samma rätt till skolgång som barn som bor här. Bostäderna har, som jag sade, förändrats oerhört mycket. var det väldigt mycket ett institutionsboende. hyr lägenheter som upplåts till asylsökande. Det betyder att en familj som kommer som asylsökande oftast i den mån det är möjligt, men det är det man försöker får en egen lägenhet till sitt förfogande. Visst har det alltså skett förändringar. Jag skulle vilja att lite grann fördjupade sig i vad det är som har hårdnat så mycket. På vilket sätt har det blivit så oerhört mycket sämre? Det tycker jag vore intressant att höra säga. 12 (): Jag vet att det har hänt mycket, särskilt när det gäller mottagande, då jag själv åkte runt på ett antal militärförläggningar och gamla ålderdomshem och träffade asylsökande. Jag har varit med ganska länge, och mer konkret. Det fanns bra boenden även då. Precis som det finns bra boenden . Men det finns också boenden som är utdömda av hälsoskäl. I både min egen valkrets och på andra håll har jag träffat på att man placerar asylsökande i boenden där det är osunt att bo. tror jag det var ett i där elledningar låg utvändigt. Dörrar är sneda, det drar in och allt sådant. Det är inte värdigt alla gånger. Likaså handlar det om det bemötande man får. Jag har fått veta att människor har placerats långt ute på landet utan att få veta var de kan handla eller hur de kan ta sig till närmaste affär, med buss eller så. Det är inte bra på många sätt och vis. Därtill har vi de attityder som de asylsökande möts av. Det finns självklart de som är väldigt bra, men det finns också de som inte är bra. Och jag tycker att det är viktigt att alla är bra. har det varit väldigt många omorganisationer. Som jag sade har en person varit med om tre omorganisationer på grund av att ekonomin har gått upp och ned. Människor har sagts upp. Man har flyttats från olika avdelningar och kanske inte är utbildad för just det jobb man ska göra. Känner man sig inte hemma på sin arbetsplats, man känner att man inte har utbildning för det man ska göra, gömmer man sig kanske bakom attityder på ett sätt som man inte borde göra. Eller också slutar man, vilket gör att det kommer nya personer. Jag fick inte svar på frågan om EG-direktivet. Varför har man inte kommit med förslag till lag om mottagande tidigare? Det jag kan hitta i EG-direktivet är, förutom att funktionshindrade ska få särskilda behov tillgodosedda, att även till exempel de som har utsatts för sexuellt våld och våldtäkt ska få sina behov tillgodosedda. De ska också få behandling. Där är det någonting som brister . Det här hänger också ihop med att det finns brister i själva rättssäkerheten, i själva asylprocessen. Vi har ett antal gånger pratat om de ensamkommande barnen som får en tvivelaktig åldersbedömning, barn som inte hörs och kvinnor där man inte följer de riktlinjer som är givna. Jag tror att man måste se över hela situationen på . Det är bra att man jobbar med etiska regler. vill gå längre. Jag ställde frågan om detta i vår förra debatt. Vi vill ha något som vi kallar lex och som är liknande lex och lex som finns inom vård och omsorg. Den som jobbar på och upptäcker att någon bryter mot de etiska reglerna ska ha möjlighet att anmäla det. Så kommer jag till den sista frågan, som jag inte fick svar på förra gången heller. Det är för mig fullkomligt ofattbart hur ska klara av att förändra personalens attityder och utföra sitt uppdrag som det saknas . Förra gången fick jag en uppmaning att försöka förmå kommuner att ta emot fler av dem som redan har fått uppehållstillstånd. Men det sparar inte 1 miljard. 13 Statsrådet (): säger att det är viktigt att alla boenden är bra. Det håller jag verkligen helt med om. Vi har ett bra mottagande och vi ska ha ett bra mottagande. Vi ska också se till att människor får ett bra boende och ett bra bemötande. Där är vi helt överens. Men jag tror att förutsättningarna för att alla ska få ett bra boende blir större om också alla kommuner tar emot asylsökande och människor som har fått ett uppehållstillstånd. Här vet ju , precis som jag, att det företrädesvis är borgerliga kommuner som faktiskt säger nej. De tar inte emot. Det finns kommuner som inte tar emot en enda. Och jag tror att det här finns väldigt mycket som man kan göra. När det sedan gäller boendet för asylsökande är det ju så att om kommunerna säger nej måste gå till privata hyresvärdar för att över huvud taget se till att människor får tak över huvudet. Hur ser då lagstiftningen ut, om det är ett boende där man behöver rusta upp och så vidare? Jo, det är hyresvärdens ansvar att se till att detta blir gjort. Om det är ledningar som ligger blottade är det naturligtvis hyresvärden som ska göra det. Vad gör då ? Jo, hon kastar sig på i stället för att kanske ge stöd att ställa de kraven på de privata hyresvärdarna att de ska se till att rusta upp de bostäder där människor faktiskt bor. Jag tror att det finns mycket här som man kan göra för att faktiskt förbättra för asylsökande. När det sedan gäller ansvar i förhållande till kommunerna, och särskilt när det gäller funktionshindrade, tror jag, som jag också sade i mitt inledande anförande, att har rätt. Vi måste se över ansvarsfördelningen mellan å ena sidan och å andra sidan kommunerna när det gäller just biståndsbedömningar. Jag vet att man i har en överenskommelse. är det kommunen som ska göra de här biståndsbedömningarna. Det har man också gjort. Dels tror jag att ansvarsområden överlappar varandra lite grann, dels kanske en del faller mellan stolarna. På det här området tror jag att vi måste se över lagstiftningen. Därför är jag väldigt glad över och tacksam för att pekar på just områden som vi behöver titta särskilt noga på. När det sedan gäller EG-direktivet vill jag säga att vi har ett EG-direktiv om minimiregler för mottagande av asylsökande. Vad regeringen har gjort är att vi har tillsatt en utredning som har sett över det svenska mottagandet i förhållande till EG-direktivet. Den utredningen konstaterar att ligger högt över minimidirektivet. Många länder ligger under. Så jag tror att om man ser det generellt kommer det att bli ett lyft för hela EU. Men på några punkter måste vi förändra lagstiftningen. Det är det vi håller på och bereder inom . 14 (): säger att jag skyller på . Om en bostad är undermålig eller utdömd ska man väl egentligen inte hyra den över huvud taget förrän man har rustat upp den. Det är min uppfattning. Men, fru talman, jag tycker att den här debatten har varit väldigt viktig. Jag tycker att det är väldigt bra att har tagit tag i själva frågan om funktionshindrade. Sedan kan jag fortfarande inte förstå varför det har tagit så att få fram ett förslag. Betänkandet var klart . Lagändringarna skulle ha trätt 2005. Som första förslag skulle det ha funnits med på propositionslistan i vår. Men vad jag förstår kommer den inte förrän senare, . Där kan man fråga sig varför det har tagit så . Det är viktigt att man verkligen tar med de funktionshindrade, men även hur man ska hantera de andra fall som tagits upp, de som blivit utsatta för våldtäkt, tortyr och så vidare. Jag har ett exempel där man inte ens har låtit en tortyrskadad få en specialistundersökning, trots att han har påvisat skador för att få möjlighet att få uppehållstillstånd av det skälet. Det var frivilligorganisationerna som fick gå in och bekosta en specialistundersökning. Jag tror att vi måste lyfta fram även de frågorna, både våldtäkter och tortyr liksom när man varit utsatt för annat våld. Vi måste återupprätta förtroendet för . Jag tror att jag kommer att ha många debatter i fortsättningen med , för jag tycker att det är en sådan viktig fråga och är viktigt. Det är bra att man tar tag i de etiska reglerna, men det räcker inte. Man kanske till och med skulle se över om man till exempel ska dela ansvaret mellan mottagande och utredning. 15 Statsrådet (): säger att man inte ska hyra en bostad som är utdömd över huvud taget. Självklart håller jag med om det. Men det beror ju på vad man har för alternativ och hur situationen ser ut. , återigen, när den borgerliga regeringen styrde över asylpolitiken, kom det väldigt många människor från krigets Bosnien. Man inrättade tältläger och hade militärförläggningar. Det är klart att man skulle kunna säga: Nej, man ska inte använda militärförläggningar. Men vad är alternativet? Vi måste ta hand om människor på olika sätt. Och återigen: Om man ger stöd i att ställa krav på de privata hyresvärdarna tror jag att vi får ett oerhört mycket bättre boende för asylsökande. Jag tror att vi kan hjälpas åt i det arbetet. Sedan håller jag också med om att förtroendet för självklart är oerhört viktigt. Vi har det . Vi ska arbeta mer med bemötande och etikfrågor. Men jag tror också att den reform som vi nu genomför kommer att innebära en kvalitetssäkring av som skapar bättre förtroende både för beslut och för besluten över huvud taget. De reformer som vi nu sätter i sjön kommer alltså, det är jag alldeles övertygad om, att förbättra situationen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:225 om konkurrensutsättning av studiemedel 16 Statsrådet (): Axel Darvik har frågat mig om jag skulle vara beredd att inrätta ett system med konkurrensutsättning av studiemedel, som har gjort. Till att börja med vill jag understryka att en väl fungerande studiestödsadministration prioriteras högt av regeringen. Både regeringen och CSN har vidtagit omfattande åtgärder för att förbättra servicen till studerande och återbetalare. Jag anser att det är mycket viktigt med en snabb hantering av de studerandes ansökningar om studiestöd så att de kan känna en ekonomisk trygghet. Antalet högskolestuderande som ansöker om studiemedel har ökat. CSN hanterar studiestöd, bidrag och lån till totalt sett närmare 1 miljon stödtagare och administrerar återbetalningen av studielån för ungefär 1 ½ miljon låntagare. Inom CSN:s huvudsakliga verksamhetsgren, tilldelning och återbetalning av studiestöd, har myndigheten ett stort kunnande. som antalet ärenden växer ökar också komplexiteten i många frågor, inte minst mot bakgrund av EG-rätten. Myndighetens förändrade arbetssätt har förbättrat handläggningstider och telefontillgänglighet även om CSN fortfarande har svårigheter. Detta gäller främst i samband med terminsstart och vid utskick av skuldbesked för återbetalning. Av denna anledning fick CSN ett nytt uppdrag av regeringen, bland annat att skyndsamt förbättra sin service. För att nå målet om förkortade handläggningstider måste också nya vägar sökas för att effektivisera hanteringen, och beslutade regeringen om en försöksverksamhet med elektronisk ansökan om studiemedel via CSN:s webbplats. som jag varit kritisk till CSN:s service är jag förvissad om att myndigheten har en förmåga att förbättra situationen, vilket utvecklingen också har visat. Jag anser att Axel Darvik ger en missvisande bild av CSN:s handläggningstider. När det gäller ansökningar om studiemedel för studier i har den genomsnittliga handläggningstiden minskat 2002 2005. Där ingår den tid då CSN väntar på kompletterande uppgifter från den enskilde. Av handläggningstiden har CSN själv bara kunnat påverka . Detta visar att regeringens och CSN:s åtgärder varit framgångsrika och att de studerande nu får snabbare beslut . Förslaget om att konkurrensutsätta CSN:s låneverksamhet genom att ta in privata finansiärer vill jag bestämt avvisa. Det är viktigt att klargöra att fördelning av studiestöd till enskilda och återbetalning av studielån är myndighetsutövning som regleras i studiestödsförfattningarna. Denna myndighetsutövning inrymmer moment som bankerna inte är skickade eller villiga att hantera. Staten subventionerar både studiestödsräntan och studielånet genom vissa förmånliga trygghetsregler vid återbetalning. Det är olämpligt att överlåta offentligrättslig verksamhet av den här omfattningen, och som dessutom innefattar myndighetsutövning, på andra än myndigheter. Rättssäkerheten och möjligheten för den enskilde att kunna överklaga måste också beaktas. Det finns ingenting som tyder på att servicen skulle bli bättre än eller kostnaden lägre om olika alternativa studielån erbjuds av privata finansiärer som till exempel banker. Staten kan låna upp medel för att finansiera studielån till en lägre kostnad än privata långivare. Den enskilde erbjuds därmed låga och stabila studielånskostnader genom nuvarande system. Jag vill även tillägga att har gjort bedömningen, bland annat av vissa förslag från banker, att det är svårt att se några omedelbara fördelar för den enskilde eller för staten av att anlita privat finansiering i studieupplåningen. har också tidigare avslagit motioner med liknande krav. Jag anser att servicen till studerande och villkoren för studerande och låntagare ska hålla en hög och acceptabel nivå även utan ett system med konkurrensutsatta studiemedel. Naturligtvis följer jag med intresse utvecklingen i våra nordiska grannländer, bland annat den förändring som skett på studiemedelsområdet i . Det är dock ännu för tidigt att dra några slutsatser. 17 AXEL DARVIK (fp): Jag tror inte att vi kommer att komma överens om allting här , och jag. Och det kan man väl känna lite grann på tonen. Men en del av problemen kanske vi i alla fall kan bli överens om. För att ta lite historik: tillsatte regeringen en kommitté som skulle ge utmärkelser till de bästa myndigheterna i landet. Utmärkelsen hette Kronorna bland verken. Det är lite ordvitsigt. 1991 fick CSN utmärkelsen tillsammans med tre andra myndigheter. Men växte problem på CSN. Man kan säga att löven föll av CSN vid det laget. Man blev föremål för granskning av revisorer. Situationen har blivit bättre sedan botten men det finns fortfarande vissa problem. Om inte litar på mig så är det så att , när debatterade just studiemedlen, skrev Socialdemokraterna och , inte i det här fallet, att målet för studiemedelsadministrationen enligt regleringsbrevet var att den genomsnittliga tiden för handläggning av ärenden skulle minska. Detta mål uppnåddes inte. I årsredovisningen från CSN har man där också ett nöjd-kund-index. Föga smickrande hamnar man på 51 på en hundragradig skala. Det som studenter upplever sig som minst nöjda med är tillgängligheten, insynen och inflytandet. Lite bättre är det när man bedömer kompetensen och webbtjänsterna som CSN erbjuder. Man kan i alla fall säga att studenternas uppfattning om CSN lämnar en hel del övrigt att önska. Enligt det förslag som jag och har vill vi inte överlåta myndighetsbeslut till någon annan, utan beslut om statlig borgen och bidrag måste ligga på en myndighet. Men lånen behöver inte skötas av CSN. Som liberal tror jag på marknadskrafterna. Det gör jag för att det är ett system där konsumenten och kunden alltid står i centrum. Företag som inte bryr sig om sina kunder eller konsumenter överlever inte, helt enkelt. Jag tror därför också att en konkurrens mellan långivare ger bättre service. Det ger också möjlighet till bättre villkor. Men den här räntan ger inte möjlighet till några avdrag och motsvarar därför en ränta på . Det är långt över den bankränta som banker ger oprutat till sina bolånekunder. får gärna förklara vad hon menar med att det är en subvention som man ger. För mig är det snarare så att man tar lite extra. Sedan säger hon också att det inte finns några banker som skulle ställa upp på detta. Det är konstigt, för och är ju inte så olika som länder. Staten är till och med väldigt stor delägare i en bank, Nordea, som har och som sina huvudmarknader. Att Nordea skulle göra så olika bedömningar i och tycker jag verkar väldigt konstigt. får nog komma med bättre argument för att kunna avslå ett sådant här förslag. 18 Statsrådet (): Axel Darvik berör många olika frågor. För den fortsatta interpellationsdebatten vill jag slå fast att CSN kan bli bättre. Handläggningstiderna kan fortsatt minska. Men jag vill upprepa det jag sade i mitt interpellationssvar, nämligen att den genomsnittliga tiden som CSN kan påverka är . Det är viktigt att vara medveten om vad vi talar om och vilka handläggningstider som CSN de facto kan påverka. Axel Darvik säger att man från studenternas sida har synpunkter på tillgänglighet och inflytande. Det är naturligtvis också frågor som CSN får jobba med. På vilket sätt skulle tillgänglighet och inflytande öka om bankerna tog över räntan och utbetalningarna? Det ställer jag mig frågande till. Det vore intressant att höra Axel Darvik utveckla det. Att man inte skulle överlåta myndighetsbeslut utan endast utbetalningen är verkligen ett ideologiskt ställningstagande snarare än en fråga om att öka tillgänglighet eller korta handläggningstider. Det som tar tid för CSN är ju just att sköta den myndighetsutövning som handlar om att pröva om den studerande har rätt till studiemedel, ålder, antal veckor man studerar, om man har godkända studieresultat, om utbildningen är studiemedelsberättigad med mera. Det är det som tar tid. Att trycka på knappen för utbetalning innebär ingen lång handläggningstid. Man kan fundera över hur situationen blir för den enskilde när marknaden tar över. CSN sköter fortfarande myndighetsutövningen och därefter går man runt till , och för att se var man kan få lägst ränta. Det snabbar ju knappast på processen. Man kan ha helt andra skäl, ideologiska sådana, för att den enskilde själv ska ta på sig förhandlingen med bankerna, men det kortar knappast tiden och det ökar knappast den ekonomiska tryggheten. Det är ett faktum att räntan är lägre. CSN har en genomsnittlig ränta . Man gör också ett avdrag för att det inte ska handla om en avdragsmöjlighet för vissa studenter med till exempel stora kapitalinkomster. Ett genomsnitt av minus , så sätter CSN sin ränta. Det innebär att man ligger lite efter. Men det betyder också att man jämnar ut uppgången när räntan stiger. Det blir alltså en jämnare ränta där man utjämnar toppar och dalar, vilket är en viktig del av CSN:s ansvar. Att vilja ha ett system där marknaden bestämmer är helt klart en ideologisk fråga. Man kan fråga sig hur marknaden, i det här fallet banken, reagerar om staten är borgenär och garanterar att man får tillbaka pengarna. Vad är incitamentet till marknaden att ha en låg ränta då? Finns inte snarare incitamentet att ha en ganska hög ränta och höga kostnader? Om inte studenten betalar betalar staten. Då är man garanterad en ökad intäkt. Marknaden har naturligtvis intresse av att öka sina intäkter snarare än att ha god service till studenten. Det går inte att så enkelt jämföra det svenska och det finska systemet. Man kan inte bara plocka ut en liten del i ett system som har en helt annan uppbyggnad, en helt annan lånebenägenhet och ett helt annat välfärdssystem med andra utgångspunkter. Det är intressant att följa och titta på olika system, men Axel Darvik drar för enkla slutsatser, tycker jag. 19 AXEL DARVIK (fp): Vi börjar bli hyfsat överens om de problem som finns. Att bara titta på hur man genomsnittligt har skött sig på CSN ger inte alltid en helt rättvisande bild. Vissa grupper har stora problem. Det gäller bland annat dem som studerar utomlands. Där sackar man efter väldigt och har ett komplicerat system. De hamnar i en rävsax där man inte får några studiemedel och tvingas leva på sparade pengar eller luft . Det gäller att man klarar alla studenter. Alla ska garanteras att ha chans att få sina ärenden handlagda. Det är något annat än att bara räkna genomsnitt. Därför drev en majoritet i igenom att man skulle ha detta krav och att man annars skulle vara tvungen att betala straffavgifter till de studenter som blir drabbade. Det är uppenbart att och jag har olika ideologiska ingångsvinklar.