prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Just när det gäller försäkringslösningar, som du var inne på, är det inte en term som är aktuell att diskutera med alliansregeringen här och . Däremot kan vi ta upp frågan principiellt. När du, likaväl som dina partibröder och partisystrar, talar om detta handlar det om att ni egentligen ser sjukvården som en ransoneringsfunktion. Man ska bara tillfredsställa ett visst antal människor, och sedan ska man fördela på ett vettigt sätt. Det är klassisk fördelningspolitik. Problemet med den synen är om man ser det tvärtom att även om sjukvård är dyr, så är sjukdom mycket dyrare. Samhällsekonomiskt är det så. Då kan man till och med expandera vården. På det sättet blir det ingen konflikt om man till exempel kan bedriva vård för folk utifrån som behöver vård och tar hand om dem som är våra närmaste medborgare i landet. Om man har ett ransoneringstänkande då stämmer ditt resonemang. Men det är inte det vi har, vi har ett expansionstänkande mer vård, för vård är billigare än sjukdom. 86 (): Det är tacksamt att få fortsätta den här debatten, men jag ska inte göra det. Jag vill bara konstatera att här kom ju systemskiftet. Det är det man tänker sig framöver att skära ned i de offentliga systemen, minska skatteintäkterna med ena handen medan andra handen öppnar för gräddfilslösningar och försäkringslösningar inom hälso- och sjukvården. Det är den vägen som man nu är på väg att träda in i. Det är det vi i värsta fall kommer att se om det här inte skapar ett stort motstånd och en stor folklig vrede, precis som det var i nordvästra . I övrigt ska jag inte fästa mig så mycket vid vad som har hänt i debatten mer än möjligen komma med en kommentar. Sedan ska jag gå in på en annan fråga och tala om socialbidrag. Jag har bara en kommentar till pandemifrågan. Jag tycker att det var ett intressant replikskifte om hanteringen av pandemifrågan. Jag känner för den eftersom jag hade ansvar för den frågan i regeringen fram till . Hanteringen verkar nu vara alldeles häpnadsväckande. Här stryker man pengarna och sänder signalen till de företag som möjligen var intresserade av att etablera vaccinproduktion i att kanske inte är så intresserat av att gå in med egna pengar. lämnar man förhandlaren utan direktiv. Jag tycker att det här är mycket oroväckande och dessutom nonchalant. Vi hade regelbundna träffar mellan regeringen och riksdagspartierna. Det vet och som var med på dessa. Där informerade jag om varje nytt steg som vi tog i pandemifrågan för att skapa en bred enighet i frågan. Här stryker man bara pengarna. Här lämnar man inga direktiv till förhandlaren. Här verkar inte ens alliansens riksdagsledamöter själva veta var regeringen egentligen står i pandemifrågan. Jag tycker som sagt att det är uppseendeväckande och misskött. Det bådar illa för den frågan framöver. Utöver den diskussion som vi haft om hälso- och sjukvården är socialpolitiken väldigt mycket större än bara detta. Socialpolitiken handlar i grund och botten om människors grundläggande ekonomiska förutsättningar. Vi ser framför oss hur den nya regeringen nu kommer att föra en politik som dramatiskt ökar de ekonomiska klyftorna i vårt land. Det är inte så mycket vi kan vara säkra på hur det kommer att bli med arbetslösheten och hur det kommer att gå med statsfinanserna. Men en sak kan vi vara helt säkra på, och det är att de som är rika kommer att bli väsentligt mycket rikare under den här mandatperioden. De som är fattiga kommer att bli väsentligt mycket fattigare. Det är en extrem kapitalöverföring som pågår till de allra rikaste. Man har hört att skatterna nu ska sänkas, framför allt riktat till låg- och medelinkomsttagarna. Det är en bluff. Undersköterskan, plåtslagaren får några tior extra netto . När det gäller i eller professorsstaden i ser man att de genomsnittliga skattesänkningarna för hushållen där bara på fastighetsskatten ligger på i , bara fastighetsskatten, och ungefär på 19 000 i professorsstaden. Samma bild är det i , , . till totalbilden i budgeten innebär den här budgeten att av de nya pengar som går ut till hushållen går till de hushåll som har de högsta inkomsterna. Ser man till de som utgör de rikaste hushållen får de dela på av de nya pengarna. Dessa sammanfaller i och för sig i stor utsträckning med dem som röstade på , så här får de valuta för sin valsedel, skulle man kunna säga. Men det rimmar illa med det som talade om tidigare, ökad jämlikhet i . Det blir precis tvärtom. Så här ser det ut en kraftig kapitalöverföring till dem som har de högsta inkomsterna. Det är svårt att hitta något liknande i historien, kanske inte i den moderna historien. Man får nästan gå tillbaka till drottning tid för att hitta en liknande extrem kapitalöverföring till de allra rikaste. Det finns en tydlig strategi för högerregeringen, och det är att kraftigt öka de ekonomiska klyftorna. Det ser man nya exempel på varenda dag. sade att hon vill se återinförande av bonusarna till bolagsdirektörerna. Varför skulle man göra det? Jo, därför att de vill det, bolagsdirektörerna. Men den underliggande argumentationen var att om de bara får lite mer pengar ska de nog jobba lite bättre och känna större trygghet. Det är så den här regeringens politik ser ut. De bäst ställda ska bli rikare för att de ska jobba bättre, men de sämst ställda ska bli fattigare för att de ska jobba bättre. Att försöka hitta någon logik i det är inte lätt, för det finns ingen logik. Det är bara ren och skär klasspolitik. De bäst ställda tar för sig nu när deras representanter har fått majoritet i . Klyftorna kommer att öka dramatiskt. Det erkänner i och för sig regeringen själv i sin fördelningspolitiska redogörelse, där den i av insikt redovisar att den ekonomiska ojämlikheten kommer att öka 2007 när man ser på den så kallade Ginikoefficienten. Men sedan tar önsketänkandet över igen. Några sidor längre fram i den fördelningspolitiska analysen hävdar man att socialbidragstagandet ändå kommer att fortsätta att minska. som man ska köra ut 50 000 i öppen arbetslöshet och minska ersättningsnivåerna kraftigt i a-kassan hävdar man ändå att socialbidragstagandet ska fortsätta att minska kraftigt , nästan en halvering. Jag slår vad om att det kommer att bli precis tvärtom. Jag kan nästan slå vad om en flaska att det kommer att bli precis tvärtom, nämligen att antalet människor som får leva på socialbidrag dramatiskt kommer att öka . Färre kommer att leva på sin lön och flera på bidrag framöver. 87 HANS () replik: vadslagning är dessvärre olaglig med tanke på de spelmonopol som finns. Men det är en intressant utmaning ändå. Som vanligt försöker Socialdemokraterna misstänkliggöra lågskattepolitik, och min fråga till är: På vilket sätt kan du se ett samband mellan hög skatt och hög servicenivå? Jag kommer från , och vi betalar fjärde lägsta skattesats. Jag kan inte påstå att servicen där är märkbart sämre än i socialdemokratiskt styrda högskattekommuner. Jag antar att precis samma sak som gäller kommuner också gäller landstingen. Sedan berättade lite grann om vreden i nordvästra . För honom och framför allt för , som representerar norra och västra men som dessvärre har gått ut ur kammaren, kan jag berätta att den vrede som fanns i nordvästra väcktes av att Socialdemokraterna i vägrade att låta andra, mot betalning, använda lokaler och utrustning för att göra operationer och ingrepp. I stället får läkare åka till och till för att utföra tjänster som man skulle ha kunnat göra exempelvis vid sjukhuset i . 88 () replik: Det är väl uppenbart att det finns ett samband mellan skatter och service. Om man har mer pengar i kassan i de offentliga systemen kan man också erbjuda en bättre service till allmänheten. Sedan kan man ha enskilda kommuner som har en väldigt hög skattekraft därför att det bland annat bor människor där som har ganska höga inkomster. Det gör att deras skattekrona totalt sett i den kommunala budgeten på det sättet kommer att bli starkare. Därmed kan man erbjuda en bättre service. Vi vet att en del kommuner har satt detta i system och försöker dra till sig bara de medborgare som har ganska höga inkomster. i är ett exempel. Den tar inte emot några flyktingar, bygger inga hyreslägenheter och vill inte ha fattigt folk i kommunen helt enkelt. I nästa andetag skryter man om att man har låga socialbidragskostnader. Men det är en form av strukturpolitik, det vill säga att man försöker se till att det bara är de som har ganska goda inkomster som bor i den egna kommunen. är faktiskt också ett exempel på det, inte så extrem som men ändå. 89 HANS () replik: Det finns, skulle jag säga, inget samband mellan hög skatt och hög servicenivå. Dessutom har han fel när det gäller exempelvis . ligger på vad gäller skatt, sticker inte av vare sig uppåt eller nedåt. Jag skulle säga att det inte finns något samband mellan hög skatt och hög servicenivå. Det gäller kommuner, och det gäller landsting. Vad som finns är bra eller dålig politik, välskötta kommuner och landsting och misskötta kommuner och landsting. Där finns skillnaden. Jag har en fråga till . Det som väckte vrede i nordvästra var att man hade fullt fungerande sjukhus med fullt fungerande utrustning, lokaler och det fanns de som var beredda att betala så att skulle få en extra intäkt. Trots det vägrade man av ideologiska skäl att släppa in andra att använda sjukhusets lokaler och utrustning. I stället tvingade man i väg, och tvingar i väg, läkare att utföra tjänster och praktisera i eller . Är det en bra politik, ? 90 () replik: Jag tror faktiskt att minns alldeles fel i den här diskussionen. Det som inträffade var att tecknade avtalet med . Det väckte sedan ramaskri bland medborgarna i nordvästra . Under det trycket backade den borgerliga regionledningen med i spetsen. Nej, några sådana avtal om speciella försäkringspatienter från ska vi inte ha utan vår sjukvård är till för att kunna serva människorna i just nordvästra . Vad jag pekade på i min tidigare replik var just att det kanske är detta som vi har att se fram emot . Då talar vi inte om norska försäkringsbolag utan om svenska försäkringsbolag. De kommer naturligtvis att kunna hyra in sig på alla de nya sjukhus som ni nu vill sälja ut och erbjuda de människor i vårt land som har de allra högsta inkomsterna att gå före i alla köer. De köper bara en egen försäkring för detta. Och så har ni öppnat den offentliga sjukvården för just den typen av gräddfiler. Det sliter sönder vårt land, för det sliter sönder den grundläggande solidariteten. 91 FINN () replik: Man ska förvänta sig klassisk klassretorik av en ung socialist. Det är bra, . Men om vi tittar tillbaka lite grann på det du sade, och på verkligheten, så sade du att klassklyftorna ökar. Det kom en rapport, vill jag minnas, som just tydliggjorde att klassklyftorna hade ökat . Då var i alla fall inte jag med i den här församlingen, och jag tror att du satt i regeringen. Sedan förutspår du, eller prognostiserar, att alliansens jobblinje kommer att innebära att det blir en klasskiktning. Låt mig då ställa frågan till dig: Vem är fattigast den som är bidragsförsörjd eller den som har en lön från sitt arbete? 92 () replik: Problemet med den politik som ni nu driver är att ni kommer att köra ut ungefär 50 000 människor i öppen arbetslöshet från genom att mycket kraftigt dra ned på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Ni kommer att sänka ersättningsnivåerna i bland annat a-kassan, framför allt för långtidsarbetslösa. Fler och fler människor kommer att pressas ned i socialbidragstagande. beräknar att socialbidragskostnaden kommer att öka med ungefär 1 miljard . Det är i så fall en ökning . I er fördelningspolitiska analys, som är något av det tunnaste man har kunnat se, i alla fall när det gäller analysen av vad som ska hända framöver, räknar alliansregeringen tvärtom med att socialbidragen ska fortsätta att minska. Det är omöjligt. Kör man ut så många människor i öppen arbetslöshet och sänker de generella trygghetssystemen kommer människor att pressas ned i fattigdom. Så funkar logiken. 93 FINN () replik: har synpunkter vilken ingen av oss vet något om. Men vi kan titta på de fakta vi har från bland annat din tid i regeringen när det faktiskt var så att klassklyftorna ökade. Jag tycker att det är mycket viktigare att tala om vilka fakta vi har. Om det sedan blir som du misstänker eller som folkmajoriteten och jag tror, nämligen att det tvärtom kommer att minska klassklyftorna med ett skifte till allianspolitiken, återstår att se. Låt oss inte prognostisera detta som någon hemsk bild för framtiden innan vi har sett resultatet. Vi har faktiskt inte hållit på . Åter till frågan. Det handlar om vem som egentligen är fattigast, den som är bidragsförsörjd eller den som är försörjd genom eget arbete och har en lön. Som jag sade i ett tidigare inlägg har detta en koppling till sjukvården. Ohälsotalen bland dem som är i utanförskap är dramatiskt högre än bland dem som har arbete. som folkhälsominister kan du knappast ha varit stolt över att ha satt så många i utanförskap, hållit dem bidragsförsörjda och dessutom gett dem den lägsta inkomsten. 94 () replik: 19972005 minskade antalet socialbidragstagare med . Vi nästan halverade socialbidragstagandet i vårt land. Det är jag stolt över. Vad jag nu pekar på är att ni kommer att öka socialbidragstagandet kraftigt genom att köra ut över 50 000 människor i öppen arbetslöshet och sänka ersättningen i våra generella trygghetssystem. Det är det ena jag pekar på. Det andra jag pekar på är att sammanräkningen av hur de nya pengarna i budgeten fördelas till befolkningen visar att tillfaller den halva av befolkningen som har de högsta inkomsterna . Den halva av befolkningen som har de lägsta inkomsterna får dela på av era skattesänkningar och andra bidragsförändringar. Det är det som driver fram de ökade klassklyftorna i vårt land, och det kommer att väcka en folklig vrede under den här mandatperioden som jag tror att ni inte kan föreställa er . 95 () replik: Jag tycker att ska prata väldigt försiktigt om fördelningspolitik, speciellt när man tittar i backspegeln. Vi har en stor ojämlikhet, detta trots eller kanske tack vare ett många decenniers regeringsinnehav av Socialdemokraterna, men det var avbrutet under två regeringsperioder. Den så kallade Ginikoefficienten, som också åberopade, visar tydligt att 1981 var jämlikheten som störst. Och jag skulle vilja ställa frågan till : Vad hette statsministern ? Det andra jag skulle vilja säga är att för att vi ska komma åt och få en rättvis jämlikhet måste vi få folk i jobb. Det är överskuggande allt annat. Jobb är bättre än bidrag. Jag instämmer med föregående talare i att det är arbetslinjen, som genomsyrar hela politiken som den nya regeringen står för, som måste sättas i centrum. 96 () replik: Statsministern 1981 hette, om jag inte missminner mig, . Det som den dåvarande regeringen då inte genomförde, det vill säga systemskiftet i välfärdsstaten, är ju den nya regeringen i full färd med att genomföra. Här går man alltså ut med nya pengar i den första budget man lägger fram, och av alla nya pengar som tillfaller hushållen går till den rikaste halvan. av dessa pengar tillfaller de som är allra rikast, medan de som har de lägsta inkomsterna får dela på småsmulorna. Det är så er fördelningspolitiska lösning ser ut i budgeten. Självklart finns det en väg ut ur detta, och det är ökad sysselsättning och flera jobb. Självklart är det så. Men hur får man flera jobb i vårt land om det första man gör är att köra ut 52 000 människor i öppen arbetslöshet? Det kommer ni att genomföra . Hur blir det flera jobb av det? Det blir färre människor som får gå på utbildning och färre människor som får anställningsstöd. 97 () replik: Rikast är den som har ett jobb att gå till. Arbetslinjen är att satsa på att få folk i jobb inom alla sektorer, ungdomar och funktionshindrade. Vi har miljontals människor som kan och vill öka sin sysselsättning. Det är det som vi ger allra högsta prioritet. Det ska vi ha kredit för, inte kritik. Det tycker jag att också borde kunna ställa sig bakom. Jag tycker också att borde vara glad över att se de satsningar på särskilt utsatta grupper som den nya regeringen lyfter fram. Det gäller till exempel de hemlösa, som under tid visade sig öka i antal i stället för att minska. fortsätter vi att utveckla den nya regeringens satsning för att komma åt hemlösheten som är förfärlig. Det gäller också de psykiskt sjuka, som är en grupp som är utsatt och som det nu görs extra satsningar för. Jag skulle kunna göra listan längre om jag hade haft mer tid. 98 () replik: Vad ni gör när det gäller hemlösheten är att ni inte tar bort de som vi föreslog i vårbudgeten. Och man kanske ska vara tacksam för att ni inte stryker det på samma sätt som ni har strukit många andra poster. Ni tar inte bort det som vi byggde upp. Men genomdriver ni ett systemskifte när det gäller bostadspolitiken som är jättestort. Ni tar bort räntebidragen för hyresrätter. Det innebär att hyran för en tvåa framöver kommer att öka med . Ni ska sälja ut hyresrätter här i . Förra gången sålde ni ut 14 000 hyresrätter som ombildades till bostadsrätter. På det sättet blir det allt svårare för de människor som inte har marknaden i ryggen att kunna få ett eget boende. Ni har dessutom lovat att fortsätta med den politiken här i och sälja ut ännu flera bostäder, ombilda från hyresrätt till bostadsrätt. Det kommer att bli ännu svårare för fattiga människor att kunna få ett eget boende. Det är profilen på den klasspolitik som genomförs. 99 (): Jag tänker prata om behovet av att begränsa användningen av transfett i livsmedel. Vi kan börja med att konstatera att det är oerhört viktigt med folkhälsoarbete. I synnerhet fettrelaterade hjärt- och kärlsjukdomar är vårt största hot mot folkhälsan, och här krävs en offensiv. Generellt kan man säga att vi totalt bör minska på intaget av fett, då särskilt på de mättade och enkelomättade fetterna. Härdat eller delvis härdat fett, så kallat transfett, borde däremot enligt min mening helt uteslutas i livsmedel. Användningen av transfett inom livsmedelsbranschen har minskat avsevärt . Många svenska livsmedelsproducenter har redan uteslutit transfett i sina produkter. Det gäller i synnerhet innehållet i olika margariner. Men det finns fortfarande en mängd produkter på marknaden som innehåller stora mängder transfett. Man finner dem i bageriprodukter, pajer, buljongtärningar, pulversoppor med mera, något som vi konsumenter ofta är helt omedvetna om. Hur vet man då att ett livsmedel innehåller transfett? Enligt gällande märkningsföreskrifter ska det i innehållsförteckningen framgå om härdat eller delvis härdat fett ingår i produkten. Enligt min mening är märkningen på många svenska livsmedel vilseledande. Konsumenter som väljer nyckelhålsmärkta produkter kan tyvärr inte vara säkra på att de har gjort ett säkert val, vilket borde vara en självklarhet i vårt land där vi värnar ett gott konsumentskydd. Kritiker till ett totalförbud framhåller att märkningen är en fråga för EU och att EU tillbaka ser över vad som ska ingå i en näringsdeklaration. Vem utgör då riskgrupp för att omedvetet utsättas för en farlig överkonsumtion av transfett? Nya konsumtionsmönster talar för att allt större konsumentgrupper befinner sig i riskzonen. För storkonsumenter av snabbmat och konditorivaror kan den dagliga dosen av transfett bli mycket omfattande. Forskningen om hälsoeffekterna av intag av transfett är omfattande. Vetenskapliga studier i både och EU stöder teorin att transfett är skadligt för hälsan. Nutritionspanelen inom den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, konstaterar att det vetenskapliga underlaget avseende den negativa effekten av transfett för risk för hjärt- och kärlsjukdom är övertygande. Storkonsumenter av transfett drabbas i högre grad av hjärt- och kärlsjukdom. Det finns med andra ord, herr talman, belägg för detta samband. Många kritiker anser att det rekommendationer är alltför generellt tilltagna. Det är intressant att här göra en jämförelse med grannlandet . införde nationella regler som innebär att andelen transfett i livsmedel begränsas till att som högst utgöra av totalfettet i produkten. Den danska livsmedelsindustrin och snabbmatskedjorna böjde sig för den nya lagen. Konsumenten märkte ingen skillnad. Det smakade likadant som . I väntan på nya EU-direktiv beträffande märkning av livsmedel samt en eventuell avgörande gränsdragning av den tillåtna mängden transfett i livsmedel anser jag att bör införa gränsvärden motsvarande det danska. Det vore ett välkommet steg i rätt riktning att begränsa risken för hjärt- och kärlsjukdomar och på så sätt värna folkhälsan. 100 (): Vi har pratat viktiga frågor fram till , och i min värld kommer ett ämne som kanske är det viktigaste. Vi säger att barnen är grunden för vårt samhälle. Om vi verkligen menar vad vi säger borde det innebära att vi inser att så som vi tar hand om barnen så kommer vårt samhälle att bli . har vi alla blivit inskolade i ett samhällssystem som säger att förskolan är bäst på att ta hand om barnen när föräldrarna måste arbeta eller studera. Jag och tycker att förskolan kan vara ett av flera bra alternativ, men jag kan inte säga att jag tycker att dagens förskola fungerar på ett tillfredsställande sätt när det gäller små barn, barn . När samhället går in och tar över föräldrarnas roll måste det göras med stor medvetenhet om barnens behov. Man måste också vara väl medveten om det stora ansvar man åtar sig både för den enskilda individens och för samhällets utveckling. Därför borde vi fundera över om en icke fungerande förskola, det vill säga en förskola med stora barngrupper, för långa dagar och stor personalomsättning, har något samband med det som sker i samhället i form av ökad självdestruktivitet, ökad förbrukning av ångestdämpande preparat något som kryper längre och längre ned i åldrarna och ett accelererande droganvändande bland barn och ungdomar. Det är inte så ovanligt med barn som använder droger. Samhällssystemet har också lärt oss att vägen till självförverkligande och jämställdhet lättast åstadkoms genom att barnen tidigt kopplas bort från föräldrarna. Det finns få föräldrar som inte vill sina barns bästa, men vi har alla svårt att lösgöra oss från den samhällsmodell vi är inskolade i. Ett system är oftast starkare än individen. Jag vill här starkt protestera mot dem som säger att barn är en kvinnofälla. har en hel generation ständigt matats med att de är en belastning för främst sin mamma. Det är vår nuvarande samhällsmodell med dess attityder och värderingar som är en kvinnofälla, eller för den delen en kvinno- och mansfälla. Den modell vi har är inte formad för tid med små barn. När det offentliga tog över ansvaret för den dagliga omsorgen från föräldrarna och daghemmen blev kommunala lade man stor vikt vid kunskapen och forskningen om barns behov. Exempel på det är att man planerade utifrån hur många kvadratmeter varje barn behöver, hur många möten varje barn klarar av per dag och hur ett litet barn klarar av att vistas borta från föräldrarna. För barn mellan och gällde särskilt stränga regler. Det var viktigt att man hade låg personalomsättning, inga okända vikarier och att man aldrig hade mer än åtta barn i barngruppen. Inget av detta verkar gälla längre trots att den kunskap som fanns då är giltig. Det sker en hel del forskning och utveckling inom det här området, men den används inte som grund för offentliga beslut som handlar om barnomsorgen. Det som behövs är en ordentlig utredning om hur små barn påverkas av att vistas i stora barngrupper med många möten och av att tillbringa långa dagar utanför det egna hemmet. En sådan utredning kan sedan ligga till grund för det politiska beslutsfattandet om barnomsorgen. Den utredningen behöver inte vara vare sig lång eller omfattande. Det är bara att samla ihop den kunskap som redan finns. Under en rätt har den stora debatten om barnomsorgen mest handlat om längden på kön och inte om verksamhetens innehåll och hur små barn har det.