prot · GU0947 · 2006-12-22 00:00:00 — Detta gör att vissa inkomstgrupper bland annat låginkomsttagare och de som jobbar deltid kan se att ekvationen slutar med kanske bara ± 0, kanske till och med ett minus i något fall om trafikförsäkringen också läggs in; man kan ju vara beroende av bilen. Därmed blir det ingen stimulans, utan man känner att man inte är en vinnare med det här systemet detta som andra grupper som har betydligt bättre inkomster och kanske ett bättre förhandlingsläge på arbetsmarknaden kan glida ifrån. Därmed har inkomstklyftan vidgats mellan de olika grupperna. Det här kan naturligtvis skapa en irritation hos fackförbunden själva, men kanske inte därför att man är upprörd ute på de olika expeditionerna utan därför att medlemmarna säger: Vad är det här för någonting? Dessutom är jag lite rädd för att den stora vågen här ännu kanske inte har inträffat. Många har ännu inte förstått det här, men a-kassan är väl någonting som berör. För inte så länge sedan träffade jag en person som sade: A-kassan berör inte så mycket mig, utan den berör väl de som är arbetslösa. Men alla är ju med och betalar avgiften. Jag tror att det där kan bli en chock för många. Därför tycker jag, med all rätt, att det trots det som finansministern här säger är en ganska ensidig belastning just på arbetstagarsidan när det gäller dem som ska vara med och finansiera de delar som finansministern pekar på. Vad får detta till följd? Ja, där menar jag att det lite grann är att leka med elden. Det är klart att industriavtalet varit väldigt bra i svensk lönerörelse och liksom varit basen. vet vi att vi har en mycket decentraliserad förhandlingsordning i . Starka grupper på arbetsmarknaden förhandlar för sig själva och har möjligheter att ta ut och kompensera sig, medan till exempel de som jobbar inom restaurangbranschen har ett väldigt litet utrymme och är väldigt bundna av de avtal som finns. Om man ser att man kan kompensera sig i vissa delar i lönerörelsen, medan andra inte kan göra det, orkar man då att hålla ihop industriavtalet så att det inte bara blir ett golv för andra att lägga saker på? kan bara fungera så länge det blir en norm som upplevs som rimlig av de medlemmar som omfattas av det. Det kan bli en stark störning i det. Det är därför jag menar att det är så oroande när man gör den ensidiga bestraffningen, som jag kanske skulle vilja kalla det, gentemot de fackligt anslutna och löntagarsidan. Vad får det för konsekvenser för lönebildningen i ? Det är kanske där min starkaste oro är. Det gäller på något sätt att hämta igen det man har förlorat i diskussionen. Jag skulle därför vilja ställa en fråga till finansministern. Känner inte finansministern någon oro för vad det är för krafter som kan sättas i gång eller vilken irritation det ändå kan skapa i leden bland löneanställda när de får klart för sig hur hela bilden ser ut för dem? 109 Finansminister (): Jag vill återigen understryka att det är positivt att är så tydlig i sitt ställningstagande för en ansvarsfull lönebildning och den enorma vikt industriavtalet har haft. Alla som har följt avtalsrörelser mer i detalj och suttit och gått igenom avtalsvillkor vet att vi har haft en ordning i där det innan industriavtalet alltid var en mycket stor osäkerhet inför avtalsrörelser. Det är det varje gång. Det är alltid diskussioner, och parterna far ut mot varandra på olika sätt. Men i grunden har vi etablerat en annan ordning i det svenska samhället när det gäller lönesättningen. Det är naturligtvis någonting vi alla har ett stort ansvar för att vårda och se till att vi upprätthåller i de olika roller vi har. Jag har försökt att vara tydlig, men jag ska gärna vara det igen. Vi uppmanar verkligen människor att behålla sitt fackliga medlemskap och sitt medlemskap i en a-kassa. Inte minst när obligatoriet kommer här , eller så snart en utredning kan vara avklarad, kommer den som har lämnat en a-kassa att få uppfylla ett nytt kvalificeringsvillkor för att få komma in i a-kassan. Det tror jag människor är kloka nog att inse att det är en väldigt oklok strategi att lämna a-kassan och den fackliga organisationen. Fackliga organisationer spelar en viktig roll när det gäller att förhandla om löner, företräda medlemmarna i relationerna på arbetsmarknaden och vara en intressegrupp. Sedan kan säkert i vissa sammanhang tycka att den ena fackföreningen eller den andra fackföreningen är bättre på detta. Det kan naturligtvis jag också göra. Men kan ha olika synpunkter på det. Jag kan till exempel ibland känna en viss irritation över att en del fackliga organisationer är väl politiska. Men det är en del av diskussionen. Den grundläggande frågan är: Anser vi att det är bra att många människor är med i fackliga organisationer eller inte? Mitt svar är där: Det är bra. Det är en viktig samhällsfunktion som de upprätthåller. Jag är också övertygad om att de fackliga organisationerna kommer att förmå att motivera sina medlemmar att kvarstå. Man ska komma ihåg att när Socialdemokraterna har räknat på skattereformen har man noterat att den i genomsnitt ger någonstans mellan och för ett normalhushåll. Det beror på att vi sänker skatterna väsentligt mer för hushållen än vad vi drar in för hushållen. Hushållen är betydande nettovinnare på de förändringar vi gör. Då är det naturligtvis svårt att räkna hem att det skulle finnas speciellt många förlorare. Jag kan dock tycka att det inte minst för människor med låga inkomster vore centralt att klara ett ytterligare steg genom att genomföra det vi har kallat det andra steget i inkomstskattereformen. Där ligger tyngdpunkten på människor med låga och normala inkomster. Jag tycker att det är rimligt att människor ska ha en god möjlighet att försörja sig på eget arbete och att det ska löna sig att gå in på arbetsmarknaden. En del av de utgifter jag tycker att människor ska ta på sig att vidmakthålla med det större ekonomiska utrymmet är naturligtvis sitt fackliga medlemskap. För mig är det väldigt viktigt att understryka att vår politik bör leda till minskade inkomstklyftor. Det är själva ambitionen med en politik för lägre arbetslöshet och högre sysselsättning. Det är så vi vill ha det svenska samhället. Vi håller samman det så att skillnaden mellan den ene och den andre inte blir alltför stor. Sedan till fråga om jag känner en oro inför avtalsrörelsen. Nej, jag känner mig förvissad om att den samlade effekten av att vi gör det mer lönsamt att arbeta och mer enkelt att anställa blir att vi får en bättre matchning på arbetsmarknaden. Vi har sett en försämring där . Det gör att lönerörelsen och avtalsrörelsen fungerar bättre. Det gör att vi kommer att få en ekonomi där varje given tillväxtprocent ger en större utväxling i sysselsättning och sjunkande arbetslöshet. Det känner jag mig tryggt förvissad om att vi är på god väg att etablera en grund för inför den kommande avtalsrörelsen. 110 (): Om jag fullt ut kunde lita på det finansministern säger här beträffande det fackliga medlemskapet, och att finansministern tycker att det är viktigt att den fackliga organisationen har bra med medlemmar och att man organiserar sig som löntagare, skulle jag känna mig lugn. Men jag är lite rädd, eftersom jag vet vad de gamla sade. Jag funderar på om de nya egentligen är så mycket nya i fråga om detta. Jag känner att det lätt blir något slags läpparnas bekännelse här. Det finns en muntlig del som säger: Jo, det här är bra. Men hur agerar man sedan när man styr och ställer med de ekonomiska incitamenten? Jo, då lägger man på kostnader för fackligt medlemskap och gör det dyrare för löntagare att vara organiserade. De skattelättnader som hänvisar till träffar alla vare sig man är facklig medlem eller inte. Jag menar inte att man ska sektorisera det. Jag är väl medveten om vilka lagar som gäller, och så vidare. Men det gör det faktiskt än mer lönsamt att icke vara facklig medlem med den politik som faktiskt företräder. Det blir en väldig skillnad mellan människor om man räknar på netto. Den som tycker att människor inte ska vara organiserade kan mycket enkelt påvisa kalkylen för vad den moderatledda politiken innebär för den enskilde. Det kan oroa mig lite grann. Jag tänker därför hålla i frågan och fortsätta att följa den. Det är bra att säger att han slår vakt om kollektivavtal. Så länge han håller fast vid det kommer han att ha en stark vän i mig. Det kan jag säga. Men jag tycker också att politiken måste hänga med. Man måste faktiskt verifiera vad man säger i olika talarstolar och även det som har sagt här . innan jag säger sista ordet här ber jag att få önska finansministern en god jul och ett gott nytt år! 111 Finansminister (): Låt mig börja med att återgälda det och önska en god jul och ett gott nytt år och också tacka för debatten. Jag tycker att det är viktigt att vi som tror att den svenska samhällsmodellen fungerar väl kan ha tuffa debatter där vi gör olika avvägningar. Vi kan vara för full sysselsättning och låg arbetslöshet men göra diametralt skilda bedömningar av vad som får en arbetsmarknad att fungera väl. Vi är överens om starkt fackligt medlemskap. Men jag vill påpeka att det inte är så att alltid har haft den struktur det har . Under långa perioder präglades av ett antal av de faktorer som vi nu börjar återupprätta. Vi hade strama offentliga ersättningar. Det var strama villkor för att få del av dem, och det var strama ersättningar jämfört med andra länder. Vi hade låga skatter på låga inkomster, och vi hade en god offentlig service som huvudkälla för fördelningen. Det viktigaste sättet att utjämna livsvillkoren mellan människor var att alla hade tillgång till god sjukvård och god skola. Det är några av de saker som vi har förhoppningar om att vi här med några steg gradvis ska röra oss tillbaka mot. I modellen hade vi en lägre arbetslöshet. Men vi hade också starka fackföreningar. Jag känner stark tilltro till att vi även efter åtta eller med borgerligt regeringsinnehav kommer att ha kanske starkaste fackliga organisationer. Men det är då kanske fackliga organisationer som agerar på ett sådant sätt att vi också har en väsentligt lägre arbetslöshet och en väsentligt högre sysselsättning. Låt mig avslutningsvis tacka för diskussionen. Jag konstaterar att det inte lär bli den sista i den här frågan. Jag vill återigen passa på att önska en riktig god jul och ett gott nytt år! Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Hänvisning av ärende till utskott samt beslut om förlängd motionstid Föredrogs och hänvisades Proposition 2006/07:30 till utrikesutskottet Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående proposition skulle förlängas till . 19 § Återkallelse av skrivelse samt beslut om förlängd motionstid Regeringen hade genom skrivelse 2006/07:36 återkallat skr. 2005/06:213 Handlingsplan för jämställda löner. vice talmannen meddelade att talmannen avskrivit denna skrivelse. Skrivelsen lades till handlingarna. Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för återkallelsen skulle förlängas till . 20 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:188 Bortförda barn av () till utrikesminister () 2006/07:189 Situationen i av () till utrikesminister () 2006/07:190 Mänskliga rättigheter för boende på av () till utrikesminister () 2006/07:191 FN:s sanktionslista av () till utrikesminister () 2006/07:192 Arbetslivsforskningens framtid av () till utbildningsminister () 2006/07:193 Islandshästar av () till jordbruksminister () 2006/07:194 Tydlig ansvarsfördelning för ökad trafiksäkerhet av () till statsrådet () 2006/07:195 Kvinnor i arbetslivet av () till statsrådet () 2006/07:196 Juridisk trygghet för barn till samkönade föräldrar av LiseLotte () till justitieminister () 2006/07:197 Arbetslöshetsförsäkringen av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:407 Åtgärder för att underlätta de stammandes situation av () till statsrådet () 2006/07:408 Utökat besöksförbud av () till justitieminister () 2006/07:409 Indraget medborgarskap av () till justitieminister () 2006/07:410 Demokratibistånd till av () till statsrådet () 2006/07:411 Internationella idrottsevenemang av () till statsrådet () 2006/07:412 Likvärdig behandling vid närståendeadoption av () till justitieminister () 2006/07:413 Vattenreglering av av () till miljöminister () 2006/07:414 Plusjobbare över 60 av () till statsrådet () 2006/07:415 Val av remissinstanser för frågan om hushållsnära tjänster av () till finansminister () 2006/07:416 FN:s terroristlista av () till justitieminister () 2006/07:417 Information om vårdkvalitet på Internet av () till socialminister () 2006/07:418 En arbetsmarknad för kvinnor av () till näringsminister () 2006/07:419 Social snedrekrytering till universitet och högskolor av () till utbildningsminister () 2006/07:420 i av () till utrikesminister () 2006/07:421 Den sociala ekonomins företagande av () till näringsminister () 2006/07:422 Småföretag av () till näringsminister () 2006/07:423 Översyn av lagen om ekonomiska föreningar av () till justitieminister () 2006/07:424 och de mänskliga och demokratiska rättigheterna i av () till utrikesminister () 2006/07:425 Budgeten för arbetsmarknadspolitiken av () till statsrådet () 2006/07:426 Trosbekännares utsatta situation i av () till utrikesminister () 2006/07:427 Uppehållstillstånd av () till statsrådet () 2006/07:428 Skatteförändringar vårproposition av () till finansminister () 2006/07:429 Personalliggare för restauranger och frisörer av () till näringsminister () 2006/07:430 Delprivatisering av av () till näringsminister () 2006/07:431 Myndigheters kartläggning av våld i nära relationer av () till justitieminister () 2006/07:432 Nedlagd utredning om polisutbildning av () till justitieminister () 2006/07:433 Instrument mot terrorism av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 §, av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 89 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut. PM Regeringsskiftet efter valet , inlämnade statsminister sin avskedsansökan om entledigande (bilaga 1) till talmannen på dennes tjänsterum. Talmannen entledigade statsministern och övriga statsråd samt erinrade om att entledigade regeringsledamöter enligt RF uppehåller sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Bifogad skrivelse överlämnades till statsministern och översändes till övriga statsråd (bilaga 2). Talmannen samtalade i detta sammanhang härutöver med i dennes egenskap av ordförande för socialdemokratiska arbetarepartiet. skickades två pressmeddelanden ut (bilaga 3 och 4). förde talmannen samtal med övriga partiledare enligt följande tidsschema: kl. 09.30-Fredrik () kl. 10.15-Maud () kl. 11.00-Lars () kl. 11.45-Göran () kl. 13.15-Lars () kl. 14.00-Peter () () kl. 14.45informerade talmannen de vice talmännen, kl. 15.15genomförde talmannen ett uppföljande samtal med . Talmannen ombad denna att förbereda bildande av en ny regering baserad på m, c, fp och kd. Talmannen överlämnade vid mötet bifogad skrivelse till och översände den efter mötet till övriga partiföreträdare (bilaga 5). Därefter höll talmannen och en gemensam presskonferens. Talmannen informerade därvid om uppdraget till att förbereda bildandet av en regering baserad på moderata samlingspartiet, , liberalerna och . Vidare informerades om att talmannen och överenskommit att skulle rapportera om sitt uppdrag , då det slutliga valresultatet fastställts. I den händelse den slutliga mandatfördelningen skulle ändra förutsättningarna för bildandet av en fyrpartiregering skulle talmannen uppta nya överläggningar med partiledarna. skickades två pressmeddelanden ut (bilaga 6 och 7). informerade talmannen tillfälliga riksföreståndaren . samtalade efter det att det slutliga valresultatet fastställts talmannen och om det uppdrag som hade fått att förbereda bildandet av en fyrpartiregering baserad på m, c, fp och kd. Talmannen och var överens om att det slutliga valresultatet inte hade ändrat förutsättningarna för uppdraget. Efter mötet översände talmannen bifogad skrivelse till samtliga partiföreträdare (bilaga 8). skickades ett pressmeddelande ut (bilaga 9). I ett pressmeddelande lämnades uppgift om tidpunkter för behandling av förslaget till statsminister och regeringsförklaring (bilaga 10). Sedan Per valts till ny talman övertog han arbetet med regeringsbildningen. Med hänsyn till att han i egenskap av tidigare vice talman var väl informerad om händelseutvecklingen fanns ej behov av något formellt överlämnande av uppdraget. samtalade talman med företrädare för riksdagspartierna enligt följande tidsschema: Kl. 13.30Fredrik 13.50Maud 14.10Lars 14.30Göran 14.50Göran 15.10Lars 15.30Peter och 15.50Vice talmännen, 16.10Fredrik höll talmannen och en gemensam presskonferens. Kl. 17.30samma dag informerade talman statschefen . skickades två pressmeddelanden ut (bilaga 11 och 12). Vid kammarens sammanträde föreslog talman att till ny statsminister utse , som avsåg att bilda regering bestående av företrädare för moderata samlingspartiet, , liberalerna och . Detta förslag bordlades. I enlighet med stadgarna i 5 kap. 2 § riksdagsordningen bordlades förslaget åter . skickades ett pressmeddelande ut med uppgifter om tidpunkter för anmälan om regeringens sammansättning och regeringsförklaring under förutsättning att talmannens förslag till statsminister godkändes av (bilaga 13). Vid kammarens sammanträde erinrade talmannen om att förslaget om ny statsminister bordlagts två gånger och att prövning av förslaget kunde ske antingen vid detta sammanträde eller senare, dock . Kammaren beslöt att pröva förslaget om ny statsminister vid det innevarande sammanträdet. prövning föregicks av inlägg av , , och . Sedan talmannen erinrat om att förslaget till ny statsminister skulle prövas av genom omröstning, som skulle ske genom rösträkning, upplästes och godkändes följande voteringsproposition. Den som godkänner talmannens förslag att till ny statsminister utse röstar ja, den det ej vill röstar nej. Röstar mer än hälften av ledamöter nej har förkastat förslaget. Omröstningen gav följande resultat: 175 bifall 169 för avslag 0 avstod 5 frånvarande. hade alltså godkänt talmannens förslag och utsett till ny statsminister. Talmannen överlämnade därefter i plenisalen förordnandet för statsministern (bilaga 14). anmälde för de statsråd han utnämnt att tillsammans med honom ingå i regeringen och avgav en regeringsförklaring. Vid konseljen lämnade talmannen bilagda redogörelse (bilaga 15). ägde partiledaredebatt rum med anledning av regeringsförklaringen. talman Jag begär härmed att bli entledigad från befattningen som statsminister. Till Statsministern och övriga statsråd har till mig överlämnat en skrivelse med begäran om entledigande. I anledning därav och med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 6 och 7 §§ regeringsformen entledigar jag statsministern och övriga statsråd. Jag erinrar om 8 § i samma kapitel som föreskriver att entledigade regeringsledamöter uppehåller sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Talmannen tar emot statsministern talman tar emot statsminister , som kommer till med begäran om att bli entledigad från uppdraget som statsminister. Talmannen inleder därefter samtal med företrädare för samtliga riksdagspartier. Först samtalar han med socialdemokraternas partiledare i anslutning till ovan nämnda möte. Efter samtalen med partiledarna kommer talmannen att överlägga med de vice talmännen. Information om tidpunkter för möten med övriga partiledare lämnas . Vid mötets början ordnas fotopool (, , , SVT, TV4). Journalister/fotografer som har till uppgift att bevaka händelserna i samband med regeringsbildningen hänvisas till i anslutning till talmanskorridoren, plan 3 i västra . Avsikten är att partiledarna passerar på väg från sina respektive möten med talmannen. Observera att för tillträde för reportrar, fotografer och teknisk personal till krävs ackreditering enligt det system som infördes . För information om regeringsbildning se webbplats under Demokrati. presschef, tfn , Talmannen möter partiledare för samtal om regeringsbildning talman tog emot statsminister begäran om entledigande från uppdraget som statsminister. Talmannen beviljade denna begäran och kommer enligt reglerna i regeringsformen att leda en expeditionsministär. Mot bakgrund av detta har talmannen inlett uppdraget att få fram förslag till ny statsminister. Talmannen har fört samtal med och kommer under morgondagen, , att sammanträffa enskilt med övriga ledare för riksdagspartierna enligt följande: kommer talmannen att överlägga med de vice talmännen. Omkring väntas talmannen på nytt träffa . Därefter håller talmannen och en gemensam presskonferens i Förstakammarsalen. Vid inledningen av talmannens möten med partiledarna ordnas fotopool (, , , SVT, TV4) Journalister/fotografer som har till uppgift att bevaka händelserna i samband med regeringsbildningen hänvisas till i anslutning till talmanskorridoren, plan 3 i västra . Avsikten är att respektive partiledare passerar på väg från mötet med talmannen. Notera att för tillträde för reportrar, fotografer och teknisk personal till krävs ackreditering enligt det system som infördes . För information om regeringsbildning se hemsida under Demokrati: presschef, tfn , har haft möten med företrädare för samtliga riksdagspartier och efter det överlagt med de vice talmännen. Därefter har talmannen haft ett andra möte med partiordförande ca . Vid samtalet uppdrog talmannen åt att förbereda bildandet av en fyrpartiregering baserad på , , och . informerar talmannen tillfälliga riksföreståndaren, . kommer att rapportera om sitt uppdrag till talmannen , då det slutliga valresultatet fastställs. I den händelse den slutliga mandatfördelningen skulle ändra förutsättningarna för bildandet av en fyrpartiregering upptar talmannen nya överläggningar med partiledarna. med talmannen och har inlett sitt uppdrag att få fram förslag till ny statsminister som kan acceptera. I uppdraget ingår att samtala med samtliga företrädare för riksdagspartierna. När samtal med samtliga har skett, samt överläggningar med vice talmännen, kallar talmannen till ett nytt möte. Detta beräknas äga rum ca . I direkt anslutning till mötet håller talmannen och en gemensam presskonferens. Lokal: förstakammarsalen, östra . Journalister ombedes vara på plats i förstakammarsalen . Ingång genom för den som inte redan befinner sig i . Notera att för tillträde för reportrar, fotografer och teknisk personal till krävs ackreditering enligt det system som infördes . kan följas via hemsida: . presschef, tfn , Talmannen gav i uppdrag att förbereda bildandet av fyrpartiregering har haft möten med företrädare för samtliga riksdagspartier och efter det överlagt med de vice talmännen. Därefter har talmannen haft ett andra möte med partiordförande ca . Vid samtalet uppdrog talmannen åt att förbereda bildandet av en fyrpartiregering baserad på , , och . informerar talmannen tillfälliga riksföreståndaren, . kommer att rapportera om sitt uppdrag till talmannen , då det slutliga valresultatet fastställs. I den händelse den slutliga mandatfördelningen skulle ändra förutsättningarna för bildandet av en fyrpartiregering upptar talmannen nya överläggningar med partiledarna. presschef, tfn , Uttalande av talmannen efter samtal med och partiledare har samtalat om de uppdrag som har fått att förbereda bildandet av en fyrpartiregering baserad på , , och . Jag har tagit del av det slutliga valresultatet och därefter samtalat med . Vi är överens om att förberedandet fortskrider och att det slutliga valresultatet inte ändrat förutsättningarna för bildandet av en fyrpartiregering med som statsminister, säger talman .