prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Vi lägger dessutom ned mycket pengar på att upphandla olönsam trafik, just därför att vi vill uppnå det pekar på, det vill säga förutsättningar för företagande och för att ha ett gott liv också i glesbygd och på landsbygden. Generellt sett lägger vi mycket pengar på kommunikationer, på infrastruktur och på att hålla ihop vårt stora land geografiskt. Vi är vid olika tillfällen beredda att gå in och titta på hur bolag och myndigheter kan fortsätta att hjälpa till och stötta en regional utveckling. Då är det viktigt att vi har både statliga bolag och statliga myndigheter. Därför är jag till exempel glad över att Rikstrafiken är en statlig myndighet som hjälper till och att SJ är ett statligt bolag som också kan vara ett viktigt verktyg. Om vi skulle privatisera detta skulle vi inte alls ha den kraften. 66 (): Generellt låter detta bra. Men då vill jag visa på två exempel i mitt hemlän som inte fungerar bra. Det handlar om nu när Bahco Verktyg lägger ned i och företaget flyttar utomlands. Man räknar med att mista 250 arbetstillfällen i . Där vet jag att en av era ministrar har varit ute och sagt att företaget får ta en stor del av ansvaret. Men då pekar andra i på att arbetspendling kommer att bli en av möjligheterna för dessa människor. Arbetspendling från fungerar inte bra. Jag måste ge en eloge till som, vad jag förstår, har tittat på postgången i norra . Det är ett annat exempel på något som inte heller fungerar bra. Vad tänker ministern göra för att leva upp till de förväntningar man har på att dessa bitar ska rättas till och att det verkligen ska bli så bra som ministern säger? 67 Statsrådet (): Alla företag som varslar anställda, oavsett om företagen är statliga eller privata, ska ta ett ansvar för de kvinnor och män de varslar. Det gäller staten när staten drar sig tillbaka som arbetsgivare, och det måste också privata aktörer göra. Sedan måste den generella politiken fungera för alla som utsätts för arbetslöshet. Här spelar både arbetsförmedlingen, länsarbetsnämnden men självklart också kommunikationerna en stor roll. Här kommer regeringen att hjälpa till för att underlätta möjligheterna för ny företagsamhet i och för möjligheter att gå vidare till andra arbeten för de kvinnor och män som berörs av de varsel som har lagts . Jag har i ett frågesvar till också sagt att jag tycker att det är tid att ge ett uppdrag att verkligen se över vad som är ett rimligt avstånd till sin postlåda. har vi en lagstiftning . Den lutar sig vår myndighet mot vid prövning av vad som är ett skäligt avstånd. Hur långt ska man ha till sin post? Vi jobbar nu med ett uppdrag till där vi vill att de med utgångspunkt i vår befolkning och geografi ska ställa sig frågan om hur långt man ska ha till posten som privatperson och som företag. Där hoppas jag att det underlag som kan komma tillbaka med till regeringen kan vara en bra bas för ett nytt beslut för regeringen. Stöd till demokratirörelser i 68 (): Det här är en fråga till . Jag hade för den stora glädjen att vara i när de valde en ny president, . Det finns andra demokratiskt socialistiska eller demokratiska vänsterledare som valts i det ena landet efter det andra i , och trenden går vidare. kommer jag att ha den stora förmånen att få åka till och titta på hur det ser ut där. Min fråga till är: På vilket sätt kan vi från svensk sida försöka hjälpa till så att de demokratiska vänsterkrafterna lyckas och inte fastnar i hopplösa situationer, där man antingen associerar sig med eller associerar sig med ? Det finns helt andra alternativ. På vilket sätt kan vi via bistånd hjälpa till med det? 69 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är, precis som sade, många glädjande utvecklingar på den latinamerikanska kontinenten. I många länder har befolkningen fått gå och rösta och fått rösta fram sina kandidater. I två länder, som utrikesministern beskrev i utrikesdeklarationen , har det kommit personer till makten som förut var helt exkluderade, metallarbetaren i och indianen i . Det är självklart som är den stora odemokratiska ön vid den latinamerikanska kontinenten. Det vi kan göra och det måste göra är att samarbeta genom Sida på olika sätt i olika länder. Jag tror att i den situation som är i just nu kan folkrörelser, kyrkor, politiska partier, myndigheter och så vidare göra en än viktigare insats genom direktkontakter för konkreta insatser, kring lantmäteriverksamhet eller demokratiseringsprocesser av olika slag, självklart med stöd av biståndsmedel. 70 (): Kan jag då snarare få en kommentar. Det har varit sådana här vågor av förhoppningar om framtiden i , och tyvärr har en del av dem slagits ned av militär och genom kupper från sida. Det är en sak. Men något annat, som jag tycker är ganska tråkigt, är att många av de positiva förhoppningar som har funnits i har landat i att man över hela världen kan köpa T-tröjor som det står på, i stället för att det har blivit en bra demokratisk utveckling, eller att det kommer nya musikaler i stil med . Jag skulle vilja att det den här gången blir en demokratisk, bra social utveckling med en fungerande social marknadsekonomi, inte fler musikaler det kunde också vara kul, men det är inte det som är målsättningen för vår politik. 71 Statsrådet (): Självfallet var det inte heller det jag menade med svaret. En oroande trend som visade sig i den så kallade latinobarometern för kanske var att tron på demokratin i många latinamerikanska länder är svagare än . Det beror på att många demokratier inte har lyckats leverera bättre socialt välstånd och fattigdomsminskning i länderna. Självklart måste våra biståndsinsatser och kontakter vara inriktade på social utjämning i alla perspektiv, medan man fortsätter att värna om en vidgad demokratisering i länderna och i regionen. 72 (): Jag har en fråga till . presenterade en rapport om hemlösheten. Ca 18 000 personer räknades in i statistiken. Det är siffror som inte blivit lägre sedan den förra mätningen tvärtom. Jag tror att det är betydligt fler, då endast räknar in personer som har haft kontakt med myndigheterna. De hemlösas situation är komplex, och många har problem av olika slag. Men inget av detta kan vara skäl för att inte ha rätten till en egen bostad. pekar på att bostadspolitiken och bristen på bostäder är avgörande för de hemlösas situation. Min fråga blir då om ministern håller med om det och på vilket sätt bostadspolitiken måste förändras. 73 Statsrådet (): Jag håller med, men jag har också ett par anmärkningar. Bostadspolitiken är naturligtvis en av nycklarna till att klara av hemlösheten. vet ju att vi under den här mandatperioden har lyft fram bostadspolitiken igen. Vi har sett till att bygga fler bostäder och har verkligen fått upp produktionstakten. Jag tror att vi nu är uppe i 120 000 nya bostäder , vilket är ett väldigt gott resultat. Frågan är mer komplex än så. Det handlar också om att hjälpa människor som har haft problem på bostadsmarknaden och har komplikationer av annat slag, kanske mer sociala problem. Det visar sig att nästan två tredjedelar av dem som var hemlösa också hade problem med missbruk av olika slag, och av dem hade psykiatriska eller psykiska problem. Därför säger vi att vi också måste satsa på missbrukarvården och psykiatrin förutom, som sagt, på bostadspolitiken för att vi verkligen ska kunna få ordning på den här frågan och kunna minska hemlösheten. 74 (): Ja, visst byggs det fler bostäder, men det är frågan om det byggs tillräckligt många hyresrätter. Vi kan nog vara överens om att det inte är så. Det finns också ett stort problem med att ca 1 000 barn i familjer vräks från sina bostäder på grund av att de ligger efter med hyran. Det är ett jätteproblem, och vi borde verkligen ha nolltolerans när det gäller sådana situationer. Det finns en utredning som pekar på lösningar inom bostadspolitikens ram så att man skulle kunna åtgärda det här. Det är likadant med hemlösheten. Det finns en utredning, , som har kommit med många konkreta förslag om hur man skulle kunna göra förändringar i bostadspolitiken. Den ena utredningen kom 2002, och den här kom . Jag menar att regeringen måste ha ett samlat grepp om de här frågorna. Jag funderar naturligtvis: När får vi se konkreta förslag på regeringens bord eller på bord utifrån de här utredningarna? 75 Statsrådet (): Konkreta förslag kommer vi ju med löpande. Jag lyfte fram två andra frågor, missbrukarvården och psykiatrin, där vi både sätter in nya pengar och öronmärkta resurser och ser till att de som kommer ut från en behandling får en god eftervård, där just en bostad är en del. När det gäller vräkningssituationen tror jag att det finns väldigt goda exempel runtom i vårt land där inte minst kommunerna i samarbete med sina bostadsbolag förebygger vräkningar. Jag kan ta ett exempel från , där allmännyttan förvaltar 70 000 lägenheter. hade man 80 vräkningar på alla dessa 70 000. Det berodde på att det fanns ett förebyggande arbete man lät det aldrig gå så långt som till en vräkning. Man uppmärksammade helt enkelt situationen och hjälpte människor som låg efter med hyran innan det behövde gå så långt som till en vräkning. Jag tror att det är den typen av förebyggande insatser som måste byggas ut, inte minst med hjälp av kommunerna och de kommunala bostadsföretagen, som måste ta sitt ansvar. Sponsring av program i SVT 76 (): Som säkert inte kan ha undgått någon pågår med tillhörande sportsändningar mer eller mindre dygnet runt. Det är ju trevligt, speciellt när det går så bra som det gör för de svenska deltagarna. Vi kan också konstatera höga tittarsiffror, inte minst när det gällde Damkronorna, vilket är mycket glädjande. Emellertid blir jag fundersam, herr kulturminister, när program av och till avbryts för meddelanden om vilka företag som sponsrar programmen. SVT kör med en egen reklamkampanj om en fri television, och dessutom har man en strategi: en fri television i världsklass. Man kan undra vilken kanal som är den största reklamkanalen i i dessa tider, med sponsorintäkter i samband med , melodifestival, program med , kommande arrangemang med och . Anser kulturministern att det är rimligt att SVT tar in i reklampengar i förhållande till uttrycket en fri television? 77 Utbildnings- och kulturminister (): Som vet är detta regler som styrs av beslut som vi har fattat här i . Det har att göra med att har getts möjlighet att skaffa extra inkomster för att kunna vara med och bjuda på arrangemang, till exempel internationella idrottsevenemang, där det blir väldigt dyrt och där det är ett starkt svenskt intresse att de kommer hela svenska folket till del och inte bara sänds i en smalare betalkanal. Jag tycker att det är bra. Jag tycker att vi här i kammaren som vill att ska finnas och överleva och inte avskaffas dit hör inte ska slå vakt om möjligheterna för hela folk att följa , , och den typen av arrangemang. Då är det, tyvärr kanske man ska säga, nödvändigt att förstärka inkomsterna. Och det görs i detta fall på ett sätt som inte innebär avbrott. Där har fel. Där handlar det om information innan programmet börjar eller efter att programmet är slut. Och det innehåller ingenting som griper in i sändningen. Det är alltså inga reklamavbrott på det viset som det är i till exempel de reklamfinansierade kanalerna. 78 (): Hade kulturministerns parti fått råda hade vi fortfarande haft monopol i fråga om både radio och tv. Vi vill inte på något sätt avskaffa public service. Det är väl det som är det viktiga och inte vilken företagsform det är. Och det vet kulturministern mycket väl. Men SVT har genom sitt monopol ungefär 3,7 miljarder till sitt förfogande. Och jag anser inte att det är rimligt att SVT enligt en kommande proposition om public service får ta in ytterligare 80 miljoner från reklammarknaden. Det snedvrider konkurrensen. Och har också uppmärksammat detta och anser att sponsringen i SVT kanske inte bör tillåtas. Även om detta möjligen är bord svarar ju kulturministern också på allmänpolitiska frågor. Därför skulle det vara intressant att få veta dina synpunkter på att SVT drar in reklampengar från en begränsad reklammarknad och därmed tävlar med de kommersiella kanalerna, inte bara om tittare, vilket är okej, utan också om reklampengar. 79 Utbildnings- och kulturminister (): Det är på Utbildnings- och som frågor av detta slag handläggs, och det är jag som är ansvarig i regeringen. sade dels att SVT har monopol, dels att det är tack vare som det råder konkurrens. Jag vet inte vilket av dem som gäller. Faktum är att inte vill ha utan vill att ska avskaffas, såvitt jag kan läsa i dokumenten. I stället ska man ersätta detta med program i , , CNN eller vad det kan vara. Bolaget som vi känner det skulle inte finnas i ett Folkpartilett . Så läser jag dokumenten, och det gör alla andra också. Ungefär detsamma gäller också . Den stora skiljelinjen här går mellan och å ena sidan och övriga partier å andra sidan som är överens om den nuvarande ordningen. Och den innebär att man slår vakt om möjligheterna för hela folk att se på och och att det inte ska vara förbehållet dem som ser på betalkanaler. Det är alternativet. Det är alternativet till den lösning som är på gång just . Det kan vi glädjas över när vi nu kan se guldmedaljörerna på tv. Det hade inte alla kunnat göra annars. 80 (): Jag fick inte särskilt mycket svar på frågan. Det handlade mycket mer om vår politik. Jag trodde att frågestunden skulle handla om det som står på hemsidan, nämligen att ministrarna ska svara på frågor från ledamöterna. Men till exempel sänds ju även i , så det går att träffa överenskommelser mellan ett public service-företag, oberoende av vad vi kallar det, och de kommersiella kanalerna. 81 (): I skuggan av just genomförde idrottsklubb riksdagsmästerskap i längdskidåkning. Det var ett 30-tal ledamöter och tjänstemän som fanns på plats och kämpade väl, sannolikt inspirerade av de stora svenska framgångarna vid i . Gårdagen blev en väldigt stor dag med två guldmedaljer och en bronsmedalj som svenska folket gläds åt. Men om blev en glädjens dag, så var en sorgens dag för alla oss som gillar idrott och ser den som ett sätt att också stärka folkhälsan genom att fler människor kommer i rörelse. sade nämligen regeringen nej till att ge de nödvändiga statliga garantierna för ett svenskt . När nu de svenska tjejerna och killarna har återupprättat som en stormakt på vintersportområdet funderar jag på följande: Är regeringen beredd att följa förslag och ompröva sin negativa inställning till att verkligen söka ett svenskt till Åre och ? 82 Utbildnings- och kulturminister (): Regeringen hade ett ingående samarbete med inför ställningstagandet om man skulle ge sin in i det väldigt dyra och väldigt riskfyllda åtagande som det innebär att erbjuda sig att arrangera ett . Och det var en gemensam bedömning från regeringens och idrottsrörelsens sida att det inte hade någon hög prioritet att söka detta . Och vi såg ingen anledning att gå emot idrottsrörelsen i detta avseende. Jag har noterat att har anmält lite andra uppfattningar, och jag har respekt för det. Men jag har inte sett att det har tagit sig uttryck i att i sina ekonomiska motioner har prioriterat några pengar för detta. Och jag kan berätta att några inte finns. 83 (): Det där är inte en korrekt uppgift, herr statsråd. Det var enhälliga uttalanden från stora möte och från att ställa sig bakom just möjligheten att söka ett till och och Åre. Men vid ett möte hos sade regeringen: Nej, man orkar inte med de ekonomiska garantierna för detta. När länder som , , , och andra länder som inte alls är på samma ekonomiska nivå som kan ge dessa ekonomiska garantier, då säger nej tack. Det tycker jag är sorgligt. Jag hoppas nu att kan ta initiativ till att ompröva detta och se till att vi också kan ta vårt ansvar och ställa upp och arrangera ett , i synnerhet nu när det går så bra för . Jag rekommenderar regeringen och att följa på den här vägen, så kan vi få stor enighet över partigränserna också i denna fråga och inte bara i tv-frågan. 84 Utbildnings- och kulturminister (): Jag tackar så mycket för förtroendet och att han tror att jag vill ansluta mig till politik och att vi ska samarbeta om detta. Men det skulle i så fall innebära att jag överger idrottsrörelsen och den bedömning som den gjorde. historieskrivning stämmer inte med min. Jag tror att det beror på att företrädare för idrottsrörelsen möjligen gradvis under denna process ändrade sig. När det var läge för beslut var bilden att en enad idrottsrörelse stod bakom detta beslut. Däremot ska jag väl kunna utfärda följande löfte. Om vi har kvar en socialdemokratisk regering kommer hela folk att kunna följa också detta i den allmänna televisionen som är tillgänglig för alla och utan reklamavbrott. Överviktiga barn och ungdomar 85 (): Min fråga riktar jag till folkhälsominister . Många barn och ungdomar lider av fetma. Med problematiken följer medicinska, sociala och psykologiska problem som är avsevärda. Mycket tyder på att dessa barn och ungdomar diskrimineras i vården. De får sällan hjälp, och det tar tyvärr väldigt att få hjälp. En undersökning vid skolor visar att av de undersökta sjuåringarna, alltså av dem som går i första klass, är överviktiga eller feta . Barn och ungdomar ska få hjälp medan de är unga både när det gäller förebyggande åtgärder och när det gäller behandling av konstaterade problem. Därför blir min fråga till folkhälsominister : Vilka åtgärder avser folkhälsoministern att vidta för att förbättra möjligheterna till behandling av barnfetma och ungdomsfetma och förebyggande insatser mot desamma? 86 Statsrådet (): Det är en viktig fråga som tar upp eftersom detta är ett potentiellt väldigt stort folkhälsoproblem. Vi är inte riktigt i en amerikansk situation , men risken finns att om vi inte gör någonting kan vi mycket väl hamna i en situation där antalet fall av diabetes ökar på grund av detta och även antalet fall av hjärt- och kärlsjukdomar därför att vi helt enkelt kanske inte är riktigt skapta för överflödssamhället. Är det mat på tallriken, så äter vi upp den. Och ibland har vi inte heller en struktur som underlättar för oss att röra på oss. Dessutom har tv- och dataspel kommit in som något nytt i ungdomarnas värld. Från regeringens sida har vi under den här mandatperioden tagit initiativ bland annat till att föra in rörelse- och friskaktivitet i skolan på ett annat sätt . Vi har ändrat i läroplanen och sagt att minst ska man ha tillgång till friskaktivitet. Vi har också satsat väldigt stora pengar på idrotten och gått ut med sammantaget , bland annat med villkoret att man ska kunna nå också de ungdomar som inte ägnat sig åt idrott. En del är alltså att satsa på ökad fysisk aktivitet, framför allt . 87 (): Just rapporteras det återigen om ökande barn- och ungdomsfetma som ett av de största problemen, ja, kanske det allra största problemet, som den svenska folkhälsan står inför. Det finns, fru talman, medicinska specialenheter i , och . De gör ett fantastiskt arbete men är tyvärr alldeles otillräckliga. Köerna till behandling löper i många fall över väldigt . I hade man intagningsstopp till den här enheten under hela , 2005. Vilka åtgärder avser folkhälsoministern att vidta för att resurserna i sjukvården när det gäller att motarbeta barn- och ungdomsfetma i någon mån motsvarar det allt större behovet? 88 Statsrådet (): Jag vill nog gärna säga att det viktigaste vi kan göra är att satsa på förebyggande verksamhet både när det gäller fysisk aktivitet och när det gäller att se över sådant som våra kostvanor men också marknadsföringsregler på olika sätt. Det gäller till exempel att man från en del livsmedelsföretag fortsättningsvis väldigt aggressivt marknadsför sig och då riktat mot barn. Se bara på all reklam som finns om sockerbemängda flingor som det är tanken att man ska äta på morgnarna. Man riktar sig väldigt aggressivt just mot barn för att kunna sälja in sig gentemot barnen. Jag tycker att detta är ett oskick. Det förs en dialog med livsmedelsindustrin kring marknadsföringsfrågorna. I övrigt tror jag att vi, som sagt, måste bli mycket bättre på detta med fysisk aktivitet också i skolan. Det gäller då exempelvis idrottsverksamhet men också brett över hela skolfältet. Vi har kanske till exempel ett bekymmer med att alltfler går i friskolor och med att det inte finns krav på att det ska finnas gymnastiksalar och sådana möjligheter för de barnen. Jag tycker att det vore bra om kunde lyfta fram och erkänna också det och så att säga se även den problematiken. Skolklassers möjlighet att gå på teater 89 (): Min fråga går till utbildnings- och kulturminister och har sin grund i gårdagens radiosändning av radioprogrammet i P 3 där det talades om Kungl. Dramatiska Teaterns skepsis inför att släppa in skolelever i teatersalongen. Bakgrunden är att en lärare har ringt för att boka 60 biljetter och blivit nekad att köpa med argumentet att det inte skulle vara uppskattat med så många skolelever i teatersalongen. Jag undrar hur kulturministern ser på detta. 90 Utbildnings- och kulturminister (): Det var en nyhet för mig. Jag hörde inte på i P 3 i går och har inte tidigare hört den här uppgiften. Den får naturligtvis mig att bli lite häpen. Jag trodde att våra kulturinstitutioner ville bredda sin publik och säkerställa att också unga människor får upp ögonen för allt det fantastiska som finns att erbjuda och uppleva på våra teatrar och museer, i våra konserthallar och så vidare. Men jag tycker också att det vore fel av mig att här, utan att ha satt mig in i vad som hänt och vad faktiskt sagt, göra någonting särskilt kritiskt mot någon som inte har fått tillfälle att redovisa sin syn. Jag nöjer mig därför med att säga att jag för min del tycker att det är bra om fler unga människor kommer till våra teatrar, våra operor och annat. När jag besöker dessa, vilket jag gör väldigt ofta, slås jag ofta av att det är rätt hög medelålder och av att det är rätt få unga människor som fått upp ögonen för det fina med att gå dit på sin fritid. 91 (): Jag är väldigt glad över att kulturministern har gjort den observationen och hoppas att kulturministern tar med sig min fråga nästa gång kulturministern till exempel träffar representanter för . Jag tycker att det är allvarligt att inte kulturen och skolan ska kunna korsbefrukta varandra på det här sättet. Att skolan finns med i kulturen, till exempel genom regeringens satsning på avgiftsfria museer och sådant, är oerhört viktigt när det gäller att skola in en ny generation i alla kulturyttringar. 92 Utbildnings- och kulturminister (): För mig är det en överlevnadsfråga för kulturlivet i att man ständigt lyckas intressera den nya generationen som bekant finns det en ny generation för att komma och fylla våra kulturinstitutioner. Jag vet att till exempel Operan jobbar väldigt ambitiöst med sin skolverksamhet, och jag är rätt övertygad om att också har den här attityden och inställningen och att man arbetar med detta. Det är ett av skälen till att jag blir förvånad, men jag misstänker att det finns någonting särskilt bakom här. Jag vill också gärna peka på att det här är så pass viktigt för mig att vi nu engagerar oss i förberedelserna för att kraftsamla kring frågor om barnkulturåret. satsar vi mycket på mångkulturen. är det barnkulturens tur att få den extra uppmärksamhet och den extra prioritet som den förtjänar. Då kommer de här frågorna ytterligare i rampljuset. Skolans skyldighet att larma om barn som far illa 93 (): Jag har en fråga till . Alla har vi väl upprörts av ännu ett fall med ett barn som har mördats, nämligen . Det känns oerhört beklämmande när man också hör att vuxna har larmat skolan om att det inte var bra, om att inte mådde bra hemma. Min fråga är vilka slutsatser drar av detta nya fall. 94 Statsrådet (): Det är klart att skolan har ett ansvar när det gäller elevernas trygghet, inte minst när de är i skolan eller är på väg till eller från skolan. Detta ansvar har förtydligats genom att ställt sig bakom en ny lag för större respekt och större trygghet i skolan.