prot · GU0917 · 2006-11-08 00:00:00 — Det ska givetvis inte bara diskuteras i storstadsområden utan i lika hög grad i län. De tre residenskommunerna måste knytas närmare varandra. Den norra länsdelens kontakter med , bland annat , måste stärkas. För att regionförstoringen ska bli framgångsrik krävs det goda kommunikationer. E 22 är livsnerven i län som binder samman trafiksystemen i sydöstra och samt östra . Kust-till-kust-banan binder samman de tre residensstäderna , och . För att utveckla arbetsmarknads- och högskoleregionen behöver de satsningar som redan är beslutade för banan genomföras. Moderna och snabba järnvägstransporter behövs även i de norra länsdelarna. Stångådalsbanan och Tjustbanan behöver elektrifieras och moderniseras för att öka tillgängligheten till och . En annan angelägen åtgärd är att bygga ut trafiken med både färja och flyg mellan sydöstra och länderna runt . Den befintliga Gotlandstrafiken via bör utvecklas med förbindelser via norra och fastlandet, som trafiken till uppmuntras. Länets tre flygplatser i , och är oerhört viktiga för det lokala näringslivet. Att snabbt komma till och med flyg för att därmed kunna resa vidare ut i världen är avgörande för det lokala och regionala näringslivets utveckling. har fått en mycket stor betydelse för länet. Utvecklingen av högskolan måste fortsätta. Målet måste vara att den stärker sin position som hela länets högskola. Det är inte minst viktigt att möjligheterna ökar att studera på distans. Flera kan då studera och bo kvar i hemkommunen. i och i /är goda exempel som måste följas av flera. Jag vill se en fortsatt utbyggnad av högskolan och dess forskning med ökad inriktning på miljösektorn. Det är viktigt att bevara och utveckla den basindustri vi har i länet. I ivern att hitta nya verksamheter får vi inte tappa bort de utvecklingsmöjligheter som finns hos redan existerande företag. Men det handlar också om att stödja ett nyföretagande som utgår från bland annat bioteknik, livsmedelsteknik och miljöteknik. Jag vill som exempel peka på den företagsutveckling som pågår i . Där finns bland annat ett stort antal små och medelstora företag inom båtindustrin som arbetar med plast och kompositer. En handlingsplan har tagits fram med syfte att stödja små och medelstora företag. De stöds med statligt regionalstöd och mål 2-medel. Detta är ett exempel på hur staten samverkar med lokala och regionala intressenter för att utveckla näringslivet och stärka arbetsmarknaden. Det är angeläget att en sådan samverkan kan fortsätta. Jag har ytterligare exempel som jag skulle kunna nämna. Det handlar om vindkraft. Det handlar om upplevelseindustrin där vi har värld i , södra världsarv, visfestivalen i , i , Glasriket i och i som några exempel. Det handlar om utvecklingen av kärnkraften. Det handlar om utvecklingen av de gröna bränslena. Jag har här försökt redovisa ett antal angelägna insatser för att utveckla län. Av redovisningen framgår att länets eget engagemang är stort och initiativkraften god. Att det här finns kvar är en nödvändig förutsättning för en fortsatt utveckling i län. Men staten måste också fortsätta att ta sitt ansvar på samma sätt som man gjort exempelvis med etableringen och utvecklandet av högskolan. 215 (): ser det som en självklarhet att alla människor ska kunna välja var de vill bo. befolkning ska kunna bo, leva, arbeta och åldras i hela . Vi är på rätt väg. En ort som Åre och län som och har en alltmer ökande tillväxt. I mitt eget hemlän ökar småföretagandet bland såväl kvinnor som män. Besöksnäringen slår rekord. Framtidstron är stor i våra regioner detta tack vare vår politik tillsammans med den förra regeringen med bland annat en medveten och strukturerad satsning på fungerande arbetsmarknadsregioner och ett fungerande utbildningssystem i hela landet. Arbetsmarknadspolitiken och full sysselsättning har tillsammans med vård, skola och omsorg högsta prioritet för . Sysselsättningsmålen ska uppnås. Vi vill bryta ned dem till regional nivå för att kunna styra resurser dit där de bäst behövs, och vi har i alla budgetförhandlingar slagits för satsningar som stärker kommunernas ekonomi. Staten ska självklart ta ett övergripande ansvar vad gäller en rättvis regional fördelning. är det grundläggande att de reella besluten involverar de människor som berörs. Vi behöver väl fungerande arbetsmarknadsregioner i folkvalda länsparlament som beslutar om och samordnar vård, kommunikationer, arbete och näringsliv. Detta ska ske i samverkan mellan byautvecklingsgrupper, kommuner och näringsliv. Kvinnor och män måste ges samma förutsättningar att delta i det lokala och regionala utvecklingsarbetet, för annars har vi ett demokratiproblem. Men den yttersta förutsättningen för att människor ska kunna leva och bo på landsbygden är att det finns arbete åt alla. vill skapa jobb både inom den offentliga sektorn och inom näringslivet genom stimulanser. Målet för är att människor ska få arbete där de bor! Svensk basindustri kommer till stor del från våra naturtillgångar från skogen, gruvorna och vattnet och från jordbruket. Svensk export bygger till allra största delen på den produktion och de företag som finns i anslutning till basindustrin och energi- och miljötekniksektorn. Turism är ett bra exempel på småföretagande och är den näring som växer snabbt för tillfället. Vi vill att det ska satsas ordentligt på turismen i dess vida bemärkelse. Det kan vara inom kulturområdet, rese- och restaurangnäringen och ekoturismen. Turismen ser olika ut på landsbygden och i storstaden, men den är viktig på arbetsmarknaden och i tillväxtnäringen. För att de små företagen ska kunna växa behövs det en välutbildad arbetskraft som har bra och förutsägbara regler för anställningstrygghet, löner och rätt till kollektivavtal. Regeringens försämringar för arbetstagare gör livsvillkoren oförutsägbara och otrygga särskilt i regioner med en liten arbetsmarknad. Tänker den borgerliga regeringen lägga fram ett strategiprogram för turistnäringen? Infrastruktur är en av de viktigaste byggstenarna vad gäller landsbygdens fortlevnad. Det gäller vägarna. Bredbandsutbyggnad och utbyggnad av mobilnätet sker inte med hjälp av marknaden i alla regioner. Tänker regeringen ta sitt ansvar för att infrastrukturen byggs ut och förbättras även i inland och på öarna? Människor måste känna sig trygga i förvissningen om att ha tillgång till nödvändiga dagligvaror. Det är en rätt att alla människor i hela ska ha tillgång till grundläggande service. Det gäller till exempel vårdcentral, tandvård, apotek, handel, skola och bibliotek. Detta måste ske i samarbete mellan stat, kommun och det privata för att säkra tillgängligheten av god service på landsbygden. Marknaden klarar inte att garantera mindre orter tillgänglighet och välfärd. Har den borgerliga regeringen gjort analyser och konsekvensbeskrivningar av hur privatiseringshysterin, privatiseringsmantrat, kommer att påverka de äldre, de sjuka, barnen och de som valt att inte flytta till storstädernas bostadsbrist och kösamhälle? Utbildning är av stor vikt för kvinnor och män i alla delar av landet. Många behöver en andra chans att komma in på arbetsmarknaden genom vuxenutbildning och omskolning. Vi vill satsa på lärcentra. Vi vill behålla folkhögskolan och komvux. Vi vill fortsätta att utveckla distansutbildningen vid universitet och högskolor. Regeringens politik riskerar att återskapa den flyttlasspolitik som tidigare fanns då de arbetslösa till varje pris ska anpassa sig till marknadens villkor. Vad tänker regeringen göra för att säkra en arbetsmarknad i hela landet? Ska det finnas utbildning i hela landet? För att hela ska leva krävs det solidaritet och samverkan. När arbetsmarknadsregioner får bakslag i form av stora statliga neddragningar är det naturligt att de får hjälp av andra delar av landet för att klara påfrestningarna. Med den nya regeringens förslag om nedläggning, omstrukturering av myndigheter och utförsäljning av statliga företag kommer många av våra arbetsmarknadsregioner att skadas, och arbetslösheten kommer att stiga i dessa regioner. Har den borgerliga alliansen en plan för hur ersättningsjobb ska skapas exempelvis i och och på då man lägger ned myndigheter eller företag som finns på orten? menar att regionalpolitiken kräver en rad åtgärder på olika politikområden. Vi menar också att kommuner, landsting och hela välfärdspolitiken måste bygga på ett ansvar. Jag har sökt ett svar i budgeten. Hur ser regeringens aktiva, ansvarsfulla och uthålliga regionalpolitik ut? 216 (): Just nu pågår arbetet i den så kallade , som ska komma med förslag om hur den politiska makten ska delas upp. Arbetet ska resultera i förslag om på vilka politiska nivåer beslut ska fattas och var ansvaret ska ligga. Men det ska också finnas förslag om hur ska indelas geografiskt för att de politiska besluten ska få bästa effekt. Man talar nu öppet om att dela in i regioner som ska vara tillräckligt stora och funktionella för att kunna handha de uppgifter som åläggs dem. Arbetet i har varit hemligt för den stora delen av befolkning och för flertalet politiker och beslutsfattare. Det är en liten grupp med anslutna experter som skissar, prövar, förkastar och godkänner. Ordet regioner och framför allt ordet regionalism har varit ord som politiker i karriären inte ska använda sig av. Regionalism och ökat regionalt självstyre har varit oönskade inslag på den svenska politiska agendan. Trots detta pågår ett regionförsök i ett regionförsök med många begränsningar och förbehåll. Men trots dessa händer har regionaliseringen visat sig fungera bra, och ett utökat självbestämmande har alltmer förts fram som den enda rimliga vägen att gå. Tyvärr har man tidigare från centralmaktens sida visat på såväl oförstående som direkt motstånd till sådana tankar. Förhoppningsvis är vi nu inne i en brytningstid då regioner efterhand kan accepteras som en naturlig del i den svenska statskonstruktionen och som en naturlig del i den svenska och den europeiska demokratin. Men då ska det vara regioner byggda underifrån med ett acceptabelt antal minsta gemensamma nämnare en förutsättning för att regionerna ska fungera. Regioner konstruerade uppifrån för att staten ska bli mer effektiv i sin maktutövning är i nästan alla kända fall någon form av övergrepp på redan existerande och fungerande samhällsmönster och gemenskaper. Att låta regioner få ett utökat självbestämmande i en rad frågor är ett led i en demokratiseringsprocess, ett förverkligande av subsidiaritetsprincipen tanken att besluten ska fattas så nära de berörda som möjligt. När det gäller det regionala självstyret ska vi inte heller vara rädda för att se på lagstiftningsområdet. ser inte likadant ut sett från norr till söder eller från öst till väst. Inte heller är det samma förhållanden som råder i som i och inte heller samma på som i . Därför är det inte heller rimligt att lagar och regelverk ska se exakt likadana ut i hela landet. Om man ser till hur stora regioner som laborerar med måste man påminna om att storskalighet inte är lösningen på alla problem, tvärtom. Storskaligheten är ofta anledningen till att det uppstår problem eller att redan existerande problem förvärras. När en planering för att dela in i regioner pågår krävs det mycket eftertanke och en stor portion ödmjukhet. Vad är det man är beredd att lägga ned och avsluta när man ritar om politiska gränser? En regional indelning utan tanke på kultur, tradition och historia är att betrakta som ren vandalism. En felplanerad alltför maktfokuserad regionindelning riskerar att slå ihjäl gamla kultur- och samhällsgemenskaper som sedan inte går att restaurera. De förslag som lämpligen läckt ut från som testballonger bekräftar anledningen till oro. Det finns naturliga regioner i , regioner som har mycket gemensamt med många olika nivåer. Det finns många av våra landskap som har mer gemensamt än de ovanifrån påtvingade länsindelningarna. Landskapens historiska konstruktioner är byggda underifrån. När blev en region, ett län, och den urgamla landskapsgränsen fick gälla fattades ett ur alla aspekter klokt beslut. Låt denna princip få gälla även för övriga delar av som ska delas in i regioner. Låt de naturliga regioner som finns få fortsätta att existera. Slå inte sönder och splittra för att det ska se bättre ut i statistiken eller för att jämnstora regioner är lättare att jämföra. I två av de tre förslag som uppenbarligen arbetar med upphör att existera som egen region. I stället förvandlas den gamla bonderepubliken till några decimaler i en större fastlandsregion. Vi har det gamla dansk-svenska landskapet som i ett värsta scenario splittras i tre delar ingen hänsyn till historia, ingen hänsyn till tradition. Så får det inte bli, så får det inte gå till. Det är ett statligt övergrepp som då verkställs. Regionaliseringen av är bra, den välkomnar jag. Men regionaliseringen måste genomföras så att det blir naturliga gränser, med subsidiaritetsprincipen som den drivande kraften. Besluten ska fattas på lägsta möjliga nivå. 217 () replik: Vi är många som väntar på utlåtande och synpunkter och det remissförfarande som kommer att bli efter dess arbete. Men i väntan på det skulle jag vilja ställa en fråga till om arbetsmarknadsregioner och statliga arbetstillfällen och de arbetstillfällen som via omlokaliseringsarbetet har gjort att man lokaliserat arbete till bland annat i samband med omställningsarbetet. Hur ser ni på det? ska läggas ned, tänker den moderata regeringen ge nya ersättningsjobb för de jobb som man tar bort från ? 218 () replik: Det handlar inte om ersättningsjobb. Det handlar inte om att vissa jobb ska plockas bort från ett ställe och placeras på ett annat. Det handlar om att skaffa förutsättningar för att nya jobb ska komma till och förverkligas. När beslutet togs av den förra regeringen att ett par statliga verk skulle utlokaliseras till och gotlänningarna accepterade var det för att det inte fanns något bättre alternativ. Jag tror att med en annan regering hade det funnits bättre alternativ. 219 () replik: Tack för det svaret. Jag skulle väldigt gärna vilja höra några förslag på bättre alternativ. När kommer det bättre alternativa jobb till ? När kommer de, och hur ska de se ut? Vem ska se till att de finns? Hur ska man få de olika näringarna på att leva om du får en arbetsmarknad där du tar bort viktiga och riktiga jobb, som den statliga arbetsmarknaden innebär? 220 () replik: Den här frågan är tvådelad. Låt mig börja med det vi pratade om, nämligen om regionaliseringen. Jag är för att om vi tar som exempel ska få samma status som andra öar inom EU har, det vill säga en speciell östatus, där man kan frångå den nationella skattelagstiftningen och få en hel del lättnader på en rad områden som skulle underlätta för arbetstillfällen. Givetvis ställer jag mig bakom och tror på den politik som alliansen har gått till val på, att den kommer att skapa jobb. Varför den inte skulle skapa jobb på har jag mycket, mycket svårt att se. 221 vice talman (): Viktiga steg ska tas för att möta framtidens miljöproblem. Klimatfrågan är en ödesfråga för och världen. Miljöfrågorna är avgörande för utvecklingskraften i . Dessa meningar som jag börjar med har jag hämtat ur regeringsförklaringen från . De orden innebär för mig möjligheter att skapa många nya arbetstillfällen. Alliansen gick till val på att skapa jobb i hela landet. Just miljöproblematiken som vi står inför kommer att leda till att personer som har innovativ förmåga kommer att betyda mycket för att vi ska kunna göra något åt klimatförändringarna, som vi fått uppleva och som enligt meteorologer kommer att öka. Vi befinner oss i en brytningstid. Två gånger har vi bytt energisystem i och i världen. Först var det kolet som ersatte veden, och det ledde till industrisamhällets utveckling, vilket innebar många nya arbetstillfällen i landet. Därefter kom oljan som också kom att betyda mycket för arbetsmarknaden. står vi inför en ny brytningstid. Vi behöver ersätta oljan med biobränslen. Det är oundvikligt för miljön och för klimatets överlevnad. Och, herr talman, det kommer också att leda till att det skapas många arbetstillfällen runtom i hela landet. Under har de flesta arbeten vuxit fram i tätorter, och överhettningen har varit stor. har det lett till problem med bostäder och infrastruktur, exempelvis i . De nya arbetstillfällen som kommer att skapas när vi ska producera biobränslen kommer att skapas på landsbygden. Det kommer att bli betydelsefullt för hela landet. Det finns väldigt många igångsättare, det vill säga personer som har idéer som de vill förverkliga för att vi ska kunna få miljövänliga bränslen i våra fordon. I finns redan Bio Fuel i som arbetar med etanoltillverkning. I finns också Framtidsbränslen, som håller på med syntetisk diesel. I vill igångsättare bygga en energifabrik som ska kunna producera olika slags bränslen, vilket innebär att de tar till vara hela råvaran i de skogsprodukter som de har som sin råvara. Det blir ett kretslopp som gör att ingenting går till spillo. För att dessa fabriker ska kunna framställa biobränslen behövs det människor som odlar grödor till bränsleframställningen. Det finns många tusen hektar i landet där man kan odla energigrödor som exempelvis hampa, lövträd, potatis och säd. För att klara detta behövs också forskning och utveckling av hur man får fram exempelvis snabbväxande lövträd för att det ska vara lönsamt att tillverka etanol och andra biobränslen. Det behövs också investeringar och utvecklingspengar. Därför är det bra att regeringen sagt att man vill stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för investeringar och innovationer för att tillväxtpotentialen ska stärkas i hela landet. Regeringen kommer därför att utarbeta en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden. Det visar att alliansregeringen vill satsa på den regionalpolitiska tanken att hela landet ska leva. är det många mindre orter som har svårt att överleva för att det saknas arbetstillfällen, som var inne på i sitt anförande. Med en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften kommer det att ges förutsättningar för att just igångsättare ska våga starta upp olika verksamheter även i mindre samhällen. När bygden lever kommer det också besökare, vilket kommer att leda till nya arbetstillfällen. Då behövs det också övernattningsmöjligheter, matserveringar och en turistnäring som kommer att växa runtom i landet. jobbar de olika länsstyrelserna och regionstyrelserna med att ta fram landsbygdsprogram i och med att det finns pengar från EU som man ska kunna ta del av när man ska skapa verksamhet ute på landsbygden. Det är bra och kommer att behövas i vårt land, eftersom vi ser att många industrijobb flyttar ut till länder med billigare arbetskraft. Jag vill också säga att skogslänen i är en tillgång för hela landets ekonomi. Förutom alla naturresurser som finns där i form av skog, malm och vattenkraft finns riklig tillgång till vacker, tyst och lugn miljö. Det är en attraktiv del av landet att bo och arbeta i. Därför är just en fungerande regionalpolitik viktig för hela landet, för medborgare såväl i tätorter som på landsbygd. Jag vill också säga något om det som , min länskompis, var inne på. Hon undrade över ansvaret för infrastrukturen. Jag kan berätta att infrastrukturministern är intresserad av vad som kommer att hända med E 4 söder om , som vi har väntat på och där det finns möjligheter till PPP-lösningar, vilket ju den förra regeringen var ganska restriktiv med. 222 () replik: och jag delar många av värderingarna och synen när det gäller hur viktig regionalpolitiken och landsbygdsutvecklingen är och att det ska finnas arbeten i alla regioner. Jag blir särskilt glad om man kommer fram till en lösning med E 4 syd i . Jag är inte helt säker på att vi tycker att PPP-lösningen är den riktiga, men det får vi ta upp i ett annat sammanhang. Jag skulle vilja fråga om en annan marknad. Det gäller turistnäringen. Det finns ju strategiprogram för olika näringar i , för flygindustrin, för bilindustrin, för gruvnäringen och skogsindustrin. Kommer den nya regeringen att ta fram ett strategiprogram för turistnäringen? 223 vice talman () replik: Jag sade i mitt anförande att regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för att stärka utvecklingskraften i hela landet, och i det ingår givetvis att man även tittar på turistnäringen. Det är en självklarhet. Som jag sade kommer vi att få ännu flera arbeten, flera tillfällen för arbeten kommer att skapas, som vi har lovat. I Dagens Nyheters debattartikel pratar man om att 70 000 nya jobb kommer att startas till följd av att vi ger förutsättningar för det. När vi ger förutsättningar för det innebär det att många fler människor kommer hit. Då blir man också tvungen att ta fram alternativ till turistnäringen. Det är en självklarhet helt enkelt. 224 () replik: Jag delar synpunkt att det är en självklarhet att vi ska ha ett strategiprogram för turistnäringen. Jag tar det som ett löfte att den nya regeringen kommer att göra ett väl utarbetat strategiprogram för turistnäringens utveckling, inte bara i inlandet och på landsbygden utan även i storstäder, ja, hela , att man tar emot turister från andra delar av men också från hela världen. Turismen ska göras tillgänglig för olika grupper, för handikappade, för människor som har språksvårigheter och andra, med paket som tilltalar olika familjer. Det ska vara en näring som är mångfasetterad och som gynnar småföretagande i . 225 vice talman () replik: Jag lovar att jobba för det, för jag tycker, precis som , att det här är så viktigt. Jag känner styrkan i att alliansregeringen är så angelägen om detta, så jag kommer inte att behöva lägga många ord för det. Det är självklart att det är något som vi kommer att jobba för. Likadant är det när det gäller turism från hela världen. Vi ser de innovationer som finns. Vi har ju till exempel en igångsättare uppe i som har dragit enormt många människor till vårt land som turister och som har gett ringar på vattnet. Detta kommer naturligtvis att fortsätta. Det är viktigt för statens ekonomi att vi får hit många turister. Vi vet till exempel att när anordnade i friidrott genererade det 800900 miljoner i turistintäkter. Det måste vi verkligen ta till vara för det är oerhört värdefullt för hela landet, stad som land. 226 (): Välfärdssamhället i är unikt vad gäller minskade klyftor, men fortfarande finns det mycket att göra. Jag är stolt, men inte nöjd. Därför ser jag med oro på hur de borgerliga föreslår försämringar för dem som har det tuffast och för vanliga människor som man minskar förmögenhetsskatten för de rika. Jag vill använda den korta stund som jag har i talarstolen till att peka på vikten av en aktiv och tydlig storstadspolitik. Storstaden är unik och har unika förutsättningar. är en stad med tillväxt och framåtanda och är en mångkulturell stad. Men är också en delad stad. Segregationen finns naturligtvis i hela , men den blir tydligare i storstäderna. Den som bor i en paradvåning på kan gå runt ett helt liv i Östermalmshallen utan att träffa en enda vanlig människa som lever i en vanlig förort i samma stad som man själv. Det är 20 gånger större risk att ditt barn lämnar utan att ha godkänt i något av kärnämnena om du bor i jämfört med om du bor på . Barn med resurssvaga föräldrar har mer övervikt, sämre hälsa och färre fritidsaktiviteter. I min förort, där jag bor i södra , har nästan en fjärdedel av 17-åringarna provat narkotika. börjar min äldsta dotter skolan, och det är klart att man är orolig. I mina yngsta döttrars dagisgrupp är det fyra barn som har svenska som huvudspråk hemma, och två av barnen är mina. Det behövs en storstadspolitik för att minska klyftorna och öka integrationen. Det handlar naturligtvis om tillväxt, sysselsättning och inte minst om bostadsbyggande, men det handlar också om alla barns rätt till en bra uppväxt. Jag gör inte anspråk på att ha alla svar och lösningar för det här är en komplex fråga, och storstaden är komplex.