prot · GT0968 · 2006-02-07 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för och . 2 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister , jordbruksminister , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:212 Till Interpellation 2005/06:212 av () Ojämlik vård för bröstcancersjuka kvinnor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2005/06:215 Till Interpellation 2005/06:215 av () Uranbrytning i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2005/06:218 Till Interpellation 2005/06:218 av () Regeringens rovdjurspolitik Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2005/06:220 Till Interpellation 2005/06:220 av () Beredskapen i händelse av oljeolyckor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning av flera interpellationer och riksdagsfrågor sammantaget med deras komplexitet. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef Interpellation 2005/06:227 Till Interpellation 2005/06:227 av () Beredskapen i händelse av oljeolyckor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning av flera interpellationer och riksdagsfrågor sammantaget med deras komplexitet. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef 4 § Svar på interpellation 2005/06:209 om industrisatsning i 1 Statsrådet (): har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att uppfylla de löften staten gett för att återskapa de arbetstillfällen som försvunnit i försvarsanknuten verksamhet. Interpellationen har lämnats över till mig. berördes inte direkt av beslut om den försvarspolitiska inriktningen för åren 20052007. I finns Försvarsmaktens logistiks teknikdivisions stab, FM Log, och bland annat delar av ledningssystemenheten. FM Log har 200 anställda i . Under innevarande år avses verksamheten utökas med ca 40 personer. Utöver detta har , , verksamhet i . Där finns bland annat huvuddelen av kompetensenheten för teknisk information. FMV i har ca 100 anställda. Enligt vad jag erfarit är det inte aktuellt att lokalisera någon ny militär verksamhet till . redovisade utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen inom det militära försvaret, , sitt betänkande. Utredningen skulle se över lednings- och organisationsfrågor, men också materielförsörjningen för att minska kostnaderna för försvaret. Betänkandet har just remissbehandlats, och kommer regeringen att återkomma till bland annat avseende framtida utformning av materielförsörjningen. Jag är medveten om att andelen arbetslösa och personer i konjunkturprogram är relativt hög i kommun men också att ingår i den expansiva StockholmMälarregionen som är största arbetsmarknadsregion med en hög tillväxt och dynamik. Närheten till andra kommuner och därmed en större arbetsmarknad är oerhört viktig. En viktig faktor för att kunna ta till vara på de möjligheter som regionen har tillgång till är goda kommunikationer. Satsningarna på , och den nya motorvägen mellan och har förbättrat pendlingsmöjligheterna avsevärt. har även etablerat sig som en attraktiv boendekommun. Riskkapitalbolaget bildades genom ett avtal mellan Stiftelsen Industrifonden och . Parterna förband sig att tillföra 60 respektive i riskkapitalbolaget, och aktierna skulle ägas i samma proportioner. Endast en mindre del av de projekt som sökt finansiering hos Arbustum har kommit från Arbogaregionen. Trots det har Arbustum prioriterat företag från Arbogaregionen. Jag är övertygad om att det är genom att olika aktörer, offentliga och privata, kraftsamlar kring åtgärder i syfte att stärka konkurrenskraften på lokal och regional nivå som de bästa förutsättningarna för en utveckling av näringslivet i skapas. Ett viktigt verktyg för en långsiktig hållbar regional utveckling är också de regionala tillväxtprogrammen. 2 (): Jag tackar för svaret på min interpellation. Av ministerns konstaterande att interpellationen har överlämnats till henne noterar jag en viss tveksamhet för frågan. Jag förstår den eftersom jag har uppfattat att jag har såväl fått fel svar som att det är fel minister som jag debatterar med. Jag hade gärna debatterat det bristande underhållet på våra vägar i med ministern, men det här gäller en fråga om givna löften till arbogaborna om nya jobb. Det är löfte som inte har infriats. har tappat av sitt näringsliv. Förlusten av Aero 1997 innebar att 650 arbetstillfällen försvann. Till dem ska läggas de legojobb som var kopplade dit. Flytten betalades till stor del av staten. Regeringen medgav att staten bidragit med till flytten från . Som plåster på såren startade staten och Arbustum riskkapitalbolaget. Man satsade i bolaget. krävde stiftarna en så hög avkastning av det insatta kapitalet att man inte har fått fram några jobb i just . När Arbustum lades ned hade inga jobb skapats . Men trots det kvarstår löftet från försvarsminister, industriminister och statsminister vid det tillfället. Frågan är när löftet ska infrias. Statsrådet säger att det inte är aktuellt att lokalisera någon ny militär verksamhet till . Frågan är då vad löftena är värda. Är det ett politiskt spel eller finns det en ärlig tanke med de ord som trots allt har uttalats? Jag är väl medveten om att en ministertaburett som över huvud taget inte har varit berörd av frågan inte heller kan komma med de svar som kan tillfredsställa mig eller arbogaborna. Jag förstår statsrådets situation i debatten. Förra årets försvarsbeslut skapade mängder med problem runtom i landet. skapas en situation som också ger möjligheter. Det är de möjligheterna jag vill diskutera med försvars- eller näringsministern. har en lång tradition inom försörjnings-, underhålls- och förrådssidan inom försvaret. finns det en kunnig arbetskår i kring verksamheten. FM Log finns etablerad i tillsammans med . Utöver det finns många försvarsinriktade företag. Verkstadslokaler, förråd, såväl öppna som slutna, finns tillsammans med ett militärt flygfält inom industriområdet. Förutsättningarna finns alltså för en förädling av verksamheter inför framtidens försvar. Men huvudfrågan är ändock: Kan man lita på att man från regeringens sida arbetar vidare utifrån de löften man gav? Jag ska nämna några alternativ som finns för att hjälpa regeringen att uppfylla löftena. Försvarets förrådsverksamhet ska centraliseras till en plats i landet. De platser som nämns i utredningen är , , och . Trots de löftena finns alltså inte med i den fortsatta utredningen. Jag tycker att det är rätt uppseendeväckande. börjar min talartid gå ut, och jag har två alternativ kvar. Men jag kommer att återkomma till ministern med de övriga två alternativen. Jag skulle ändå vilja ha ett förtydligande när det gäller det löfte som trots allt har givits av tre ministrar i samband med flytten från till av Aero. Det är en flytt som har inneburit att de arbetstillfällena egentligen inte ens finns kvar i landet. 3 Statsrådet (): Jag vill börja med att säga att jag är ledsen om upplever att han debatterar med fel statsråd. Jag kan inte heller riktigt förklara denna delning mellan oss. Jag ska ändå förklara utifrån det ansvarsområde och den aspekt som jag har när det gäller frågan. Jag tror att både och jag är medvetna om att det är ett oerhört viktigt arbete att försöka få en större mångfald i näringslivet och på arbetsmarknaden i ett flertal av kommuner. Många av de gamla traditionella arbetena försvinner och nya uppkommer. Detta är något som nästan varje plats i vårt land lever med, har levt med och lever med också framöver. Då blir naturligtvis vår förmåga att samarbeta och att investera i forskning och utveckling oerhört viktig. När jag läser om det arbete som har gjorts i just med viljan att försöka samarbeta med aktörer som har varit stora arbetsgivare på platsen, som till exempel genom sitt arbete med att gå in i det här investmentbolaget, med statens engagemang, både med regionalpolitiska pengar och kontaktpersoner på länsstyrelserna, och med engagemanget från det lokala näringslivet, att komma med idéer och stötta nyföretagande, så ser jag att här ändå har gjorts ett viktigt arbete som jag också tror bygger gott . Jag är medveten om att det inte alltid har varit enkelt, men just möjligheten att samarbeta och försöka samordna sig tror jag avgör hur väl olika delar av vårt land klarar av att göra de här omställningarna från en struktur till en annan. Det är självklart så att alla arbetsgivare, oavsett om de är privata eller statliga, har och ska ta ett ansvar för de anställda men också för den plats som de eventuellt ska lämna för att man flyttar verksamhet eller för att man lägger ned verksamhet. När jag tittar på statens utställda löften till ser jag att vi i olika sammanhang har lovat att FMV till exempel skulle leverera 100 arbetstillfällen, och vi kan konstatera att de levererade 157. Vi har också lovat att skulle generera 50 arbetstillfällen, och vi kan se att de har genererat 88. I den meningen har staten kunnat leva upp till de löften och åtaganden som vi har gjort. Att staten gör det är naturligtvis oerhört viktigt, både för och för alla andra kommuner som berörs. Det händer mycket under resans gång med nya projekt som dyker upp som man kan bygga vidare på eller nya idéer som man kan fortsätta att stötta och som man kanske inte såg . Att staten har och ska ta ett ansvar för sina medborgare och sina kommuner är alldeles tydligt, och det tror jag också att kommuner känner att regeringen gör. Jag skulle kunna rekommendera att ställa om sin interpellation till försvarsministern. Om den just är utifrån den utredning som har funnits, tänkbara möjligheter och nya sätt att kunna organisera försvaret , där har idéer om hur det skulle kunna vändas mot , är det alldeles korrekt att jag inte är rätt person att svara på de frågorna. 4 (): Vi är helt överens om det . Vi är också överens om att man måste samarbeta när det sker strukturförändringar, för strukturförändringar kommer alltid att ske i samhället. Det gäller att i samband med dem också se möjligheterna. Det är de möjligheterna som jag nu har försökt sålla fram. Det första exemplet jag tog gällde förrådsverksamheten som ska etableras på en plats i landet och där vore en bra plats, kanske bättre än de regionala tillväxtcentrum som man nu tittar på. En annan sak är att försvaret nu utarbetar en strategi för framtidens försörjning till det flexibla insatsförsvar som planeras. Här krävs utveckling av arbetsformer mellan det privata näringslivet och staten. Så kallade OPS-lösningar bör man diskutera, alltså offentligt och privat i samverkan. Det har man utrett från försvarets sida, och det är en bra lösning, såväl för försvaret som det svenska näringslivet. I finns de privata företagen etablerade, försvaret finns på plats, och framför allt nyckelorganisationen finns där. Här borde lösningar kunna finnas för att man ska kunna skapa de utlovade jobben till arbogaborna. Dessutom skulle det ge en större inriktning på den civila verksamheten. Jag håller med om att som det var tidigare av näringslivet i var försvarsanknutet, , inte är någon bra mix. Vi behöver ha mera civil verksamhet. Med OPS-lösningar skulle man kunna lägga grunden för det . Det skulle också kunna kopplas till en vidareutveckling av officerare genom att man knyter dem till utvecklingen i företagen och med det också får dem kvar på försvarssidan. Vi har i ett högskolecentrum med inriktning på språk, religion och så vidare. Detta kopplat till försvarsindustrierna, OPS-lösningarna och de tankar kring insatser som ändock finns i andra miljöer och andra kulturer där man måste ha den bakgrunden skulle man kunna bygga upp här. Det är alltså tre inriktningar där jag tror skulle kunna vara unikt och kunna nå upp till de krav som såväl regering som staten ställer. Jag medger att det här inte är statsrådets bord, utan det är ett annat statsråds bord. Jag håller med om att jag bör ställa om interpellationen. Jag kommer att göra det. Men det som jag är mest nedslagen av i det aktuella statsrådets beskrivning av det här är att man från regeringens sida inte har några tankar på några satsningar i . Där tycker jag att det ser mörkt ut. Den mörka sidan måste vi ändra på. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar kring just den meningen i statsrådets svar. 5 Statsrådet (): Nej, inga direkta satsningar i form av stöd eller paket med riktade åtgärder till . Vi planerar att fortsätta att följa och leverera den del av löftena som regeringen har utställt när det gäller , precis som till alla andra kommuner som har fått löften av regeringen om riktade åtgärder. Det finns skäl att titta på just utifrån det jag nämnde kort i mitt svar, den relativt höga arbetslösheten. Jag vet att arbetsmarknadsminister arbetar mycket med att se till att arbetsmarknadspolitiken och de pengar som är avsatta för alla de åtgärder som finns också kommer till de kommuner som har den allra högsta arbetslösheten. Så där pågår ett medvetet arbete mot bland annat men också många andra kommuner som kanske sticker ut och inom sitt län har betydligt högre arbetslöshet än en del andra kommuner. har ändå med sitt geografiska läge möjligheter att verkligen använda kommunikationer och knyta sig närmare andra kommuner. Det är klart att det bådar gott, för näringslivsutveckling och för regeringens kamp mot den höga arbetslösheten. Här finns positiva saker att knyta an till. Jag tror att man kan hitta flera spännande samverkansprojekt i offentlig och privat regi, där vi kan se att i ett strategiskt arbete runt inte minst ökade krav på säkerhetsfrågor och säkerhetsfrågor i vid mening, att säkra oss mot naturkatastrofer eller händelser vi inte kan förutse, kan vi samarbeta betydligt mer mellan myndigheter och privata organisationer än vad vi har gjort tidigare. Jag föreslår att återkommer till försvarsministern med sina idéer om det. Jag ska också själv prata med försvarsministern. 6 (): Det låter positivt. Jag ska återkomma. Ja, ligger bra till i . Vi har bra kommunikationer vägmässigt, och vi har och . Men man kan då fundera på hur det skulle ha sett ut om vi inte hade haft just de här satsningarna genomförda när det här skedde. Det hade sett än värre ut. Vi kan ändock konstatera att har högsta arbetslöshet. Vi ligger högt även i ett riksperspektiv. Trots det ligger vi alltså som en form av spindelkommun i kommunikationsnätet. slår det inte fullt ut, utan det måste till ytterligare åtgärder. Det är dem som vi efterlyser, eftersom vi ser de resurser som står tomma som skulle kunna användas och förädlas i just de här syftena. Det är därför vi har tittat så specifikt på hur det nya försvarsbeslutet är och vilket behovet är, givetvis också på de katastroftankegångar som statsrådet nämner. Även dem har vi varit inne på. Men, som sagt, jag ska utarbeta en ny interpellation. Den kommer att lämnas in till kammarkansliet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:231 om beredskap vid oljeolyckor 7 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag har tagit efter att och lämnat sin rapport angående behovet av förändringar i fråga om mottagandet av fartyg i nöd. Vidare har frågat vilka initiativ jag avser att vidta för att ska kunna leva upp till kraven i EG-direktivet om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen. Jag vill inleda med att framhålla att redan har genomfört det direktiv syftar på, det så kallade sjötrafikövervakningsdirektivet. Enligt direktivet är medlemsländerna skyldiga att upprätta planer på hur ett fartyg i nöd ska kunna tas emot. Frågan om hur dessa planer ska se ut i praktiken har varit föremål för en hel del diskussioner mellan å ena sidan en rad medlemsstater och å andra sidan . Kommissionen anser att medlemsstaterna bör peka ut ett antal namngivna platser längs sina kuster. och flera andra länder är av uppfattningen att man inte bör namnge skyddade platser. Valet av en skyddad plats bör i stället göras i varje enskilt fall efter det att man har tagit hänsyn till rådande omständigheter som fartygets storlek, last och väderförhållanden som råder. erhöll rådet slutliga version av förslaget om ändring av trafikövervakningsdirektivet. Förslaget ingår i det så kallade tredje sjösäkerhetspaketet. Förslaget, som bland annat berör skyddade platser, har remitterats till berörda myndigheter och intresseorganisationer. Kommissionen föreslår bland annat att medlemsstaterna ska ta fram förteckningar över möjliga skyddade platser. Dessa förteckningar ska skickas till kommissionen och grannmedlemsstater. Det är oklart när rådet och kommer att besluta om ändringar av sjötrafikövervakningsdirektivet, men det lär inte ske under innevarande halvår. och inkom med en gemensam redovisning av regeringens uppdrag att utreda hur möjligheterna att handla effektivt i samband med mottagande av fartyg i nöd kunde förbättras. Myndigheternas konsekvensanalys av de föreslagna ändringarna behövde enligt dock kompletteras. Därför anmodade de båda myndigheterna att komplettera sin redovisning. Myndigheternas komplettering har kommit in till och bereds i . Min uppfattning är att vi har ett fullt fungerande system i för att anvisa ett fartyg i nöd till en skyddad plats. Detta skedde senast i samband med . Vi måste givetvis driva arbetet vidare och utveckla såväl vårt nationella system som IMO:s och för skyddade platser. 8 (): Det var 2002 som satte fokus på problemet. En läckande oljetanker drogs fram och tillbaka längs och kunde inte visas till hamn på grund av att hamnarna kunde avvisa den. I början av den här mandatperioden sade den nuvarande att havsmiljöpolitiken var ett prioriterat område. Efter agerade EU snabbt vad gällde både enkelskrov och det nämnda direktivet om att ordna ett system av nödhamnar. har tagit initiativ i kammare och utskott och andra partier har drivit på för att regeringen ska ta ett större ansvar för en proaktiv politik. Vi har bitit oss fast i denna fråga om nödhamnar, som miljöministern och jag har diskuterat tidigare. Miljöministern säger att det som behöver göras är gjort. säger att så inte är fallet. Den utredning, som blev resultatet av att vi har tagit upp frågan i , som och har lämnat till regeringen säger också samma sak: Vi är inte färdiga . Jag ska be att få citera vad man skriver om detta problem att man ännu inte har ett juridiskt hållbart funktionellt system för en läckande oljetanker att ta in i hamn till exempel. Inledningsvis skall sägas att det som i detta avsnitt kommer att beskrivas som ett problem inte är ofta förekommande. Det är inte heller om man blickar tillbaka i tiden ett problem, som på allvar ställts på sin spets. Men rättsligt är det ett problem och det kan med nuvarande lagstiftning komma att bli ett reellt problem, som kan leda till att erforderligt skydd för liv, egendom och den miljön inte kan ges. Övervakningsdirektivet ställer, som framgått, krav på att medlemsstaterna skall ha planer med nödvändiga arrangemang och förfaranden så att ett fartyg i nöd kan föras till en skyddad plats. I en sådan situation räcker den gällande svenska lagstiftningen enligt och uppfattning inte till för att ständigt och fullt ut säkerställa att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Jag fortsätter att citera: Lagen om skydd mot olyckor stöder således, men inte fullt ut, kraven i övervakningsdirektivet att ett fartyg i nöd skall kunna gå eller föras till en skyddad plats. Problemet är att det är oklart om och räddningstjänstansvar innebär att myndigheterna kan göra ingrepp i en hamninnehavares rätt som det är klart att inte har en laglig rätt att tvångsvis bereda ett fartyg tillträde till en skyddad plats på ett sätt, som innebär ingrepp i tredje mans rätt. Min fråga till kvarstår: Vidhåller ministern att inget ytterligare behöver göras? Jag återkommer i ett senare inlägg till vad som kan göras. 9 (): Jag hade skickat in en liknande interpellation, men till fel statsråd. Jag tänkte att det här var en miljöfråga, men efter att ha tussat runt i systemet lite grann fick jag förvandla den till en skriftig fråga till statsrådet i stället. Det handlar om implementeringen av EU-direktivet. Den får jag väl svar på endera dagen. När jag såg det svar som statsrådet gav , som förtjänstfullt hade skrivit en likadan interpellation, blev jag lite orolig. Det var ju ett förhandsbesked på min skriftliga fråga. Då får jag tillfälle här att kanske fördjupa diskussionen något, som inte är möjligt med den skriftliga frågan. har , liksom , drivit frågan om nödhamnar i motioner och i riksdagsdebatter. Den grundar sig i den väldigt kraftiga ökning av oljetransporter som vi kommer att se . Bedömningen är en 40-procentig ökning . Det är inga små båtar som tussar runt ute i . Ett enda fartyg kan ta , och fartygsutvecklingen går vidare. Alla inser vad som kan hända vid ett haveri och ett läckage. Då är det jätteviktigt med de snabba, effektiva åtgärderna, för att minimera skadeverkningarna. Det är just för att snabbt och effektivt kunna minimera skadeverkningar, och förhoppningsvis förhindra att läckage sker på fel ställe, som frågan om nödhamnar har tagits upp på EU-nivå, och där har kommissionen varit ganska tydlig. Med det svar som statsrådet ger här bedömer jag det så att oklarheterna kvarstår. Om inte främmande länders fartyg och räddningstjänst vet att under de här förutsättningarna går vi dit och under andra förutsättningar går vi till ett annat ställe för att skydda, kan ju insatsen för att minimera skadorna och effekterna av ett utsläpp försenas. Det finns väl alla möjligheter att ange olika alternativ beroende på fartygsstorlek, graden av skada och så vidare. Enligt uppgifter från , efter telefonkontakter, är det enda land i som inte har pekat ut nödhamnar konkret. Då vill jag, liksom , få reda på varför vi inte driver den här frågan starkare och tydligare. Vi måste ju ha stränderna, fiskarna, den biologiska mångfalden i havet, sjöfåglarna och så vidare för våra ögon när vi ser vad som kan hända. Då får inget hålla oss tillbaka eller hindra oss från att göra allt vad vi kan för att mildra konsekvenserna av ett läckage, ett haveri eller en olycka. 10 Statsrådet (): På sätt och vis kan man säga, vilket också pekade på, att olyckan med fartyget , som vi alla önskar inte hade skett, nu i efterhand ändå har gett oss anledning att skynda på arbetet, både inom EU och inom IMO, med ökade säkerhetsåtgärder till havs. I den meningen var det bra att vi faktiskt lärde oss något av den olyckan. Vi vill dock inte se liknande olyckor . Det måste vara så att man ställer krav på de olika länderna och deras hamnar att kunna ta emot fartyg i kris. Detta hade vi ingen möjlighet att göra när fartyget inte fick komma in i en spansk hamn. Det arbete som pågår inom EU med det så kallade tredje paketet, med en rad olika insatser för att öka säkerheten till havs, handlar just om detta: Vilket ansvar har flaggstaterna för fartyg som går under deras flagg? Hur kan man skärpa hamnstatskontrollerna så att vi är säkra på att hamnarna lever upp till de höga ambitioner vi har? Hur kan man säkra att hamnarna tar om hand det farliga avfall som man måste ta emot men som alla hamnar inte tar emot utan en del fartyg dumpar i havet i stället? Allt detta är oerhört viktiga frågor i det arbete som pågår, och är aktivt i de diskussionerna. Regeringen har också tagit initiativ kring frågan om vilka hamnar man ska få gå in i om ett fartyg hamnar i nöd. Det är regeringen som har bett myndigheterna att utreda just frågan om skyddade hamnar. Det arbete som pågår och där vi har involverat våra myndigheter sker alltså på regeringens initiativ. I den artikel som gäller för skyddade platser står det dock inte att man ska namnge hamnarna. Det står bara att medlemsstaterna efter samråd med berörda parter ska utarbeta planer för att i farvatten inom sina jurisdiktionsområden kunna ta emot fartyg som är i nöd.