prot · GU0943 · 2006-12-19 00:00:00 — Dessa byggfel slår oerhört hårt mot hyrorna, och det drabbar hyresgästerna rakt av. Sedan ska vi inte heller glömma att det faktiskt finns ungefär 25 000 lediga lägenheter i det här landet. 23 () replik: Det är skönt att man har tränat lite på skånska så att man åtminstone inte har svårt att förstå vad du säger, . Jag känner en stor sympati för mycket av det du sade. Det kan jag hålla med om. Men jag är lite ledsen för att du i ditt anförande inte nämnde någonting om syn på allmännyttan och hyresrätten i allmänhet. Jag undrar om anser att allmännyttan, de kommunala bostadsföretagen, fyller en viktig funktion i det här landet. Min förhoppning är nämligen att ska kunna fungera lite som vakthund i det borgerliga regeringsunderlaget för att värna allmännyttan. Jag vet att vi har haft en samsyn i långa stycken vad gäller denna del av bostadssektorn. , då förvisso inte var ledamot, tyckte hans parti i en reservation i det betänkande man då diskuterade utifrån budgeten att det kan finnas skäl till vissa fortsätta väl riktade och avgränsade insatser. Det gäller då åtgärder för att underlätta bostadsinvesteringar som är särskilt angelägna och som inte helt kan finansieras på marknadens villkor. föreslog att de statliga insatserna för bostadsfinansieringen skulle inriktas på studentbostäder, hissinstallationer och underlättande av bostadsbyggande på landsbygden. Då undrar jag, : Varför lägger ni er platt för Moderata samlingspartiet när ni nu lägger fram ett gemensamt budgetförslag på det här området? Varför står ni inte upp för det ni tyckte vad gäller att det faktiskt behövs ett fortsatt stöd där marknaden inte kan lösa problemen? 24 () replik: och min syn på allmännyttan och hyresrätter är positiv. Allmännyttan kommer att ha en betydelse även framöver. Hyresrätten är en oerhört viktig bostadsform. Det finns inga delade meningar om detta. Däremot är det inte så att allmännyttan med nödvändighet måste ha den dominerande ställning som den har i alla kommuner. På hemmaplan har allmännyttan av lägenheterna, och det kan jag inte tycka är en bra balans ur konkurrenssynpunkt. En orsak till detta är att det inte har gått att få privata byggare att uppföra hyreslägenheter. Därför har den enda möjligheten varit att använda det kommunala bostadsbolaget. Då kommer vi tillbaka till det jag sade tidigare: Det visar att marknaden inte har fungerat. När vi inte får företagen att investera med nuvarande system måste vi vara beredda att ändra, och det gör vi i den nuvarande budgeten. När det gäller tidigare ställningstaganden från partiet kan jag bara konstatera att som ny har jag ingen uppfattning om vad man har sagt tidigare. Men, för att koppla till vad jag sade i mitt inledningsanförande, inriktningen bör vara mot konsumenten. Ett produktionsbidrag gör inte att det blir billigare att bygga. Det har aldrig blivit billigare att bygga med ett produktionsbidrag. Det kan möjligen påverka hyrorna i rätt riktning, men det blir inte billigare att bygga. Det ger tvärtom inga incitament för byggherrarna att effektivisera. De vet att de får ett bidrag och kan hålla hyrorna på en nivå som gör att de får en lönsamhet i de fallen. 25 () replik: Tack för de svaren, . Jag har all förståelse för att inte har hunnit sätta sig in i allt det som har stått för i riksdag. Men jag kan rekommendera dig att du tar dig tid att titta på en del av de, som jag tycker, kloka förslag som ni har lagt fram tidigare. I sitt anförande var inne på att det är en väldig skillnad mellan olika delar av landet. Det är det ni vurmar så för, bland annat konkurrensen, som ger de effekterna. Inte kan väl mena att människor från andra delar av landet inte ska få välja att flytta till . Bostadsmarknaden är helt överhettad här, och där har vi en förklaring till alla dessa avarter med köp av hyresbostäder och att priser på bostadsrätter och villor skjuter i höjden. Människor med mindre ekonomiskt utrymme har inte en chans att ta sig in på bostadsmarknaden. Det är därför vi hävdar att det faktiskt behövs ett statligt stöd till produktion av bostäder, inte minst i storstadsområdena. Om du inte tror på mig eller , som hävdar att det kommer att bli problem när ni nu så radikalt förändrar förutsättningarna för en social bostadspolitik, kanske du kan tro på vad man skriver i där man skriver om livet efter stödet. Man konstaterar att ökar kostnaderna i produktionen till nivåer som kräver hyror som de flesta hushåll inte klarar av. Man skriver också i texten att det blir svårare att bygga hyresrätter på mindre och medelstora orter men även i storstädernas ytterområden . Jag har väldigt svårt att förstå hur er politik ska lyckas utifrån det ni verkar ha som mål. 26 () replik: Jag har också läst detta från , men därmed inte sagt att jag instämmer i deras ställningstagande. Jag har inte heller någonting emot att folk att flyttar till . Men jag är inte säker på att de som bor utanför är beredda att med skattemedel finansiera bostäder i ett överhettat område. Det är nämligen bland annat innebörden av investeringsbidraget. Sedan är det självfallet så att det ska finnas en bostadsmarknad som fungerar i tätorten. Det gäller , och MalmöLund-området. Men det här med andrahandsuthyrning, som du pratar om, är ett annat problem. Om alla vet att det finns en marknad som inte är legal är det ju upp till oss i den här församlingen att skapa ett regelverk som gör att marknaden fungerar. Ett uppdrag som vi har framför oss under de här fyra åren är att se till att få bort den illegala andrahandsuthyrningen av hyresrätter. Det är inte rimligt. Det är inte skäligt. Vi är helt överens om det, inte minst på studentsidan. Att bo en månad i en lägenhet och nästa i en annan, ibland med hyror som inte är av denna världen, är inte rimligt. Det är inte skäligt. Jag tror att vi har ett gemensamt intresse över blockgränsen att få slut på den marknaden. 27 () replik: Jag vill börja med att korrigera . Det är ju inte så att bostadsstödet bara går till att bygga i . När det uppstår behov av bostäder, även på mindre orter i , bygger vi med statligt bostadsstöd. Jag begärde replik därför att jag ville höra lite mer om en sak. sade faktiskt att de 100 miljonerna för att hjälpa människor att hitta bostad var ett sätt att visa att ni menar allvar med hemlöshetsproblematiken. Eftersom det nu finns en särskild post på 30 miljoner inom utgiftsområde 9, alltså inom det sociala området där det nya styret i fortsätter arbetet på den nivå som den förra regeringen arbetade på, skulle jag gärna vilja veta lite mer. Det framgår nämligen inte alls, vare sig i betänkandet eller i budgeten, att det är det som är inriktningen för dessa 100 miljoner. Det vore ju fantastiskt om det är det som är inriktningen, tycker jag. Jag fick inte något svar från om att ni säger nej till tillfälliga produktionsstöd, fastän det i tidningsartiklar från folkhälsoministern har framkommit att det inom ramen för de nästan 2,3 miljarder beloppet finns ju inte preciserat inom budgeten heller som man avsätter för utveckling inom äldreomsorgen handlar om kanske ½ miljard och kanske ytterligare 300 miljoner året därpå som man avser att använda för att rikta stöd för ombyggnader, nybyggnation och så vidare för behovet i den växande gruppen äldre. Jag har väldigt svårt att förstå hur alliansen ser på begreppet långsiktighet. För mig är det fråga om precis raka motsatsen det är en enorm ryckighet i den politik ni för när ni plockar undan system utan att tala om vad som kommer . 28 () replik: Det är inte lätt att sitta som styrande och få kritik för att man går fram för fort ibland, ibland har man inte utrett och i andra fall har man utrett, och så blir det inte bra. De 100 miljonerna är bara ett konstaterande av att vi ser problemen. Vi ser problemen och att de här pengarna behövs. Men ge oss då en möjlighet att ta fram konsekvenserna! Det tar några månader att ta fram konsekvenserna. Alla vet ju att budgetsystemet inte är anpassat för regeringsskiften, och det tror jag att vi alla kan vara överens om. Det gör att jag inte har något svar om detaljer kring hur de 100 miljonerna ska användas, utan det återkommer vi med . När det gäller äldreomsorgsmedel inom socialutskottet och riktat stöd till kommunerna är det såvitt jag vet det är inte mitt område inte klart hur det ska utformas heller, mer än att man har sagt att det bland annat ska riktas mot ett ökat särskilt boende. Det är den kunskapsbild jag har fått med mig i alla fall. 29 () replik: Det är ju ändå samma sektor i samhället som ska klara det här. Det är klart att det vore bra för den svenska byggindustrin jag har kontaktat flera både stora nationella bolag och mindre bolag om den kunde få någon sorts lugnande besked. Ska det nu satsas så mycket i statligt stöd man kan alltså inte utläsa några siffror om detta i budgethandlingarna alls utan man får läsa tidningsartiklar skulle det ju vara intressant att veta hur man som aktör på den här marknaden ska ställa om sig för att klara den här förändringen. Här har jag nu hört att man säger att systemet inte är anpassat för regeringsskifte, men det är väl snarare så att det svenska demokratiska systemet är anpassat för långsiktighet och inte för ryckighet. försöker man att med en väldig hast genomföra saker, och då hoppar man över utredningsdelar och så vidare. Det tycker jag är lite olyckligt. Sedan skulle jag också vilja höra från vad ni säger till alla studenter. Det står mycket riktigt det tror jag att jag sade i mitt anförande också att detta tillfälligt ger svårigheter. Vad säger ni till alla de studenter som förhoppningsvis, när ni har tänkt igenom det hela, kommer att få tillräckligt stora höjningar av sina studiebidrag så att de kan klara av de nya boendekostnaderna? Vad säger ni till dem? Jag skulle också vilja veta vad ni från sida säger till de 30 000 människor som vänder sig till en ideell organisation, en idéburen organisation, en organisation som inte representerar en myndighet när de har problem med sitt läkemedelsberoende, när ni nu inte är beredda att lägga in Kilen i , som ju faktiskt väldigt många människor efterfrågar: en myndighetsoberoende institution att diskutera de frågorna med. Vad säger ni till dem? 30 () replik: Vi är överens om att det krävs långsiktighet i byggnationen. Över huvud taget gentemot näringslivet är det bra med långsiktighet. Vi kommer att skapa den långsiktigheten. Men det måste också vara rimligt att ha tålamodet att ge några månader i början av en fyraårig mandatperiod för att skapa den här långsiktigheten. Ur detta som vi kommer att besluta om kommer en långsiktighet. vet företagen att inga räntesubventioner kommer att gälla. Det kommer inga investeringsbidrag och investeringsstimulanser. Då utgår man från de förutsättningarna. Är det så att ett företag ska fungera anpassar man sig efter detta. Och det gör företagen. Företag är duktiga på att anpassa sig om de får konkreta och tydliga beslut, och det kommer vi att fatta nu . Du sade också att vi hoppar över utredningsdelar. Det måste vara rimligt att i ett budgetförslag lägga ett anslag utan att varje enskild detalj är utredd, annars skulle man aldrig kunna klara att lägga fram en budget. Skulle man utreda först och komma med ekonomin sedan fick vi alltid en förskjutning på ibland kanske , och det är inte möjligt i början av en mandatperiod. Det kommer att förändras om ni har tålamodet att vänta till vårbudgeten och till nästa höstbudget. Då finns utredningsdelarna framme på ett annat sätt. har vi frågan om studenternas högre boendekostnad. Jag sade tidigare att om det visar sig att det behövs ytterligare förstärkning för att säkerställa tak över huvudet för människor så vill vi titta mer på konsumentsidan än på producentsidan. Återigen: Produktionsstöd minskar aldrig några kostnader, utan det ökar dem i stället. 31 (): har vi hört både oppositionen och en del av regeringspartierna framföra sina synpunkter i sammanhanget, så det blir väl kanske en del upprepningar. Oppositionen pratar om mer eller mindre en utfasning av bostadspolitiken jag tror att någon sade så här och då måste man väl ändå ha rätt att ställa frågan: Vad är då bostadspolitik, och vad är bra bostadspolitik? Bostadspolitik är enligt min, och regeringens mening att skapa förutsättningar för byggande av bostäder i olika upplåtelseformer i balans med efterfrågan. Det är i och för sig ingen märklig uppfattning att ha. Den kan nog delas av de flesta, även om man kan konstatera efter diskussionerna under förra mandatperioden att gränsen för det här med upplåtelseformer för den nuvarande oppositionen går strax före ägarlägenheter. Så långt sträcker sig den valfriheten. När det gäller bostadspolitik har vi i varje fall facit på den förda bostadspolitiken. Den har ju resulterat i, som har nämnts här tidigare, bostadsbrist i över 100 svenska kommuner. Då blir nästa fråga: Vad skiljer sig då mellan den nuvarande alliansregeringens politik och den politik som oppositionen vill föra? I förra årets debatt om bostadspolitiken just när det gäller det här betänkandet, sade representant bland annat: Majoriteten den bestod då av s, mp och v vill styra insatserna mot de behov som finns, och alliansen den var opposition i det läget vill att marknaden, efterfrågan, ska styra. Det låter ju som en språklig kullerbytta på något sätt, men någonstans där ligger ett slags ideologisk skillnad. Behov och efterfrågan borde ju egentligen vara samma sak, men i det här sammanhanget är det så att det behov vi pratar om är ett behov som bestäms uppifrån, medan efterfrågan är någonting som kommer underifrån. De villkorade investeringsstöd som vi diskuterar är ett exempel på det uppifråntänkande som det handlar om, alltså att man från politiskt håll styr produktionen och vad som ska byggas. I stället borde det naturligtvis vara precis tvärtom, nämligen att efterfrågan ska komma underifrån. Produktionsstöden i allmänhet är, som nämnts tidigare, av naturen prisdrivande, och därför syftar den samlade allianspolitiken till att i stället stärka de enskilda människornas, det vill säga konsumenternas, utrymme. De ska själva kunna vara med och efterfråga bland annat bostäder. Låt mig så gå över lite mer konkret till dagens betänkande, utgiftsområde 18. Jag vill passa på att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Regeringen och utskottsmajoriteten vill genom en avtrappning avskaffa räntebidraget och säger nej till motionsförslag om att förlänga investeringsbidrag och investeringsstimulanser för att kunna skapa långsiktigt stabila och förutsägbara villkor för byggande och ägande av bostäder. Dagens räntebidragssystem infördes och avsikten var från början en avtrappning med målet att skapa ett bostadsbyggande utan statliga subventioner. Dagens system med subventioner kan närmast ses som en gökunge i budgeten med tanke på att de är eviga. Det för med sig att en allt större andel av fastigheter har löpande subventioner. Alla vet att det är på det viset, och det är väl egentligen ingen som säger att dagens räntebidragssystem är speciellt bra. För att få lite historiskt perspektiv på den förändring som genomförts, och som vissa oppositionsföreträdare kallar den mest genomgripande förändringen av det svenska bostadsfinansieringssystemet i modern tid, kan man konstatera att 1993 var räntebidragen som högst i det här landet. De låg då på 34 miljarder, vilket ska jämföras med de 1,7 miljarder som de nu börjar avtrappas från. har fastighetsskatten stigit kraftigt för alla boendeformer, vilket innebär att det skett en snedvridning i systemet. Som bland annat tog upp går regeringens och vår politik ut på att få bort bidrag och i stället sänka skatter. Vad ligger då i den andra vågskålen? Vi vill reformera fastighetsskattesystemet, och i ett första steg sänks fastighetsskatten för flerbostadshus . Dessutom tas schablonbeskattningen för bostadsrättsföreningar bort. Det är åtgärder som naturligtvis måste tas med i kalkylen när man planerar för nyproduktion. Plan- och byggprocessen måste reformeras. Ett av de viktigaste områdena där gäller överklagandesystemet. Jag tycker att man kan ge den förra regeringen ganska kraftig kritik för att den inte lyckades reformera det. Om vi diskuterar , som ofta kommer upp som exempel, är överklagandesystemet ett av de absolut största problemen. Det som förhindrar bostadsbyggande i är just att man inte kommer fram med sina planer eftersom de behandlas i eviga överklagandeprocesser. Regeringen kommer också att jobba mycket med frågan om arbetskraftsbristen. Det är en av de stora prisdrivande faktorerna inom byggandet. Rekryteringen till byggbranschen över huvud taget kan naturligtvis ökas genom att göra branschen attraktivare, men även arbetskraftsinvandring måste bli aktuellt. Den måste underlättas. Den regeringspolitik som går ut på att man förenklar generellt för företag kommer givetvis även byggbranschen till del. Också den faktorn måste tas med i kalkylen. Sedan är förstås byggbranschens eget sätt att arbeta en viktig och stor del i det hela. Det finns en produktivitetsökningspotential inom branschen. Om inte annat ser vi att man går mot ett mer industrialiserat byggande. Man har inom branschen sett att det kan förbilliga byggandet betydligt. Som tidigare nämnts är byggfelen mer regel än undantag. Det måste givetvis åtgärdas. Där finns det mycket att göra. Jag vill också uppmärksamma de 100 miljonerna som är avsatta i budgeten till stöd för enskilda att komma in på bostadsmarknaden. Det gäller de absolut sämst ställda, och därför har jag lite svårt att förstå när han säger att det är ett tomt anslag. Vi ser problemet, och då behöver vi pengar för att kunna åtgärda det. Att vi sedan i dagsläget inte vet exakt hur de ska användas tycker jag inte på något sätt innebär att anslaget skulle vara tomt. Ytterligare en faktor, som också nämnts tidigare, gäller frågan om mark. Det finns mark och i även statlig mark som kan komma i fråga för bostadsbyggande. Det finns dock problem på många ställen eftersom staten via sina bostadsägande bolag bildat produktionsbolag tillsammans med de stora byggbolagen och på så sätt låst upp marken. Där finns mycket att hämta om man kan få loss den marken till bostadsbyggande. Konkurrensen på byggmarknaden är viktig. Plan- och byggprocessen och överklagandeprocessen har en stark koppling till detta eftersom det visat sig att de långa processer som pågår innebär att det bara är de absolut största bolagen som har råd att ligga ute med projekt . Det slår ut många små byggbolag som på andra ställen, genom egna innovationer och annat, visat sig kunna bygga mycket billigare. Avslutningsvis vill jag nämna att alla förändringar naturligtvis på kort sikt medför omställningsproblem. Styrkan i den politik som förs är dock att den skapar långsiktigt hållbara villkor som kommer att ge en stabilare produktion av bostäder styrd av bostadskonsumenternas efterfrågan och inte av kortsiktiga snedvridande subventioner. Jag är övertygad om att en stabil produktion kommer att ge många nya bostäder. Och om vi får många nya bostäder, vilken upplåtelseform det än gäller, skapar det utrymme för flyttkedjor och så vidare vilket i sin tur ger utrymme i det nuvarande beståndet. Den som vill ha en första bostad måste få den i det äldre beståndet för där är priserna lägre. Nyproduktionen kan aldrig vara billig. Vi kan inte med aldrig så många åtgärder göra nyproduktionen så billigt att den skulle vara det naturliga första steget in på bostadsmarknaden. (Applåder) I detta anförande instämde (). 32 () replik: Jag kan instämma i en del av det som tog upp vad gäller problembilden, liksom jag gjorde när höll sitt anförande, även om jag inte väljer att applådera inlägget och heller inte att trycka på instämmandeknappen. Jag förstår att inte tagit till sig bostadspolitik, och jag håller med honom om att det finns en klar skiljelinje mellan bostadspolitik och syn på bostadens viktiga funktion i relation till det som hans parti och han själv som folkpartist står för. Men det är viktigt att slå fast att jag tycker att den generella bostadspolitiken ska råda. Den slår vakt om just allmännyttan och om hyresrätten som boendeform. Den slår också vakt om möjligheten att nyproducera och införliva nyproduktionen i det nuvarande bostadsbeståndet så att man med hyresförhandlingar och stabila parter på hyresmarknaden kan upprätthålla bra hyresnivåer. Vad gäller behov och efterfrågan, som du tar upp, , är det svårt att se den jättetydliga skillnaden. Jag ska försöka ge dig en liten kort lektion. Vi har behov där lönebeskedet råder, och vi har en efterfrågan där plånboken styr. ser vi en allianspolitik där stora lönebeskedet råder och där den stora plånboken kommer att styra. Det kommer inte att gynna den enskilda hyresgästen. Jag vill ändå fråga varför inte ser räntebidragets viktiga roll och syfte: att uppnå den neutralitet i upplåtelseformerna som vi är överens om att det ska vara. 33 () replik: Jag kan börja där slutade. Neutralitet kan man nog diskutera. Den har diskuterats och kommer att diskuteras . Att det blir neutralitet är någonting som vi måste arbeta med. Ska det vara en äkta valfrihet måste man naturligtvis ha den neutraliteten. När det gäller allmännyttan, som tog upp, vill jag deklarera, och det har vi från sida sagt väldigt tydligt , att den har en viktig roll på många ställen. Men det är någonting som varje kommun har att ta ställning till, hur stor allmännytta man ska ha. Det är inte någonting som vi har något ideologiskt emot, utan vi är helt övertygade om att allmännyttan kommer att ha en stor betydelse på många orter även . Sedan har vi också tydligt deklarerat med tanke på den roll som allmännyttan har när det gäller hyressättningen att vi tycker att jämförelseunderlaget ska breddas i de förhandlingar som ska föras mellan och fastighetsägarna så att det gäller både allmännyttan och övriga hyresbestånd. Den frågan tycker jag att har tagit upp på ett mycket förtjänstfullt sätt. Man inser naturligtvis att här någonstans finns lösningen för att kunna ha bra hyresnivåer även i fortsättningen. Det är inte alls för att man släpper loss hyressättningen helt och hållet. Det bygger naturligtvis på förhandlingarna mellan och fastighetsägaren även i fortsättningen. 34 () replik: Det är faktiskt så att är nödgad att hamna i en situation där man också måste se hur man ska komma vidare den dagen allmännyttans roll har kommit att bli så liten på grund av alliansregeringens politik, där utförsäljningen kommer att fortsätta och i betydligt snabbare takt, att den inte kan ha den centrala roll som den har haft att vara hyressättande. Från sida tycker vi att det är oerhört viktigt att slå vakt om allmännyttan så att den fortsatt kommer att kunna sätta hyrestak i hyresförhandlingarna. Jag vill återgå till räntebidragets viktigaste syfte: att uppnå neutralitet i boendeformerna. Här ser vi en enorm kapitalöverföring ske i alliansens ekonomiska politik som missgynnar hyresrätten, och vi får en försämrad neutralitet. Här finns det ju inga rimliga proportioner i kapitalets riktning. Det är ju till hyresgästens nackdel på alla fronter. Det är ändå rimligt att fråga om de vackra ord som ni använder: Är det bara vackra ord, saker ni säger för att det ska låta bra? Ni visar ju inte i politisk handling att ni vill slå vakt om neutraliteten mellan upplåtelseformerna och även slå vakt om allmännyttan och om hyresrätten. Den generella bostadspolitiken är faktiskt viktig, och jag tycker att det är bra att ni har med de 100 miljonerna i ert budgetförslag för att hjälpa speciella grupper med svag ekonomi att komma in på bostadsmarknaden. Men det får inte vara det enda. 35 () replik: Det vi diskuterar är egentligen räntebidragets roll som produktionsstöd. Det vi har försökt säga, även mina kolleger från de andra allianspartierna, är att ett produktionsstöd i sig är prisdrivande och kostnadsdrivande. Det är egentligen aldrig en väg för att få billigare hyresrätter .