prot · GU0943 · 2006-12-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Anmälan om kompletteringsval till riksdagsstyrelsen Tredje vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som personlig ersättare för i riksdagsstyrelsen . Tredje vice talmannen förklarade vald till personlig ersättare för i riksdagsstyrelsen () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:152 Till Interpellation 2006/07:152 Beredning av regeringsärenden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. Till Interpellation 2006/07:158 Elleveranser i och av () Interpellationen kommer att besvaras . Näringsministern har inte möjlighet att besvara interpellationen på grund av tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträde Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde inkommit. 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:CU3 betänkanden /07:AU3 och AU1 betänkande 2006/07:NU3 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan) 1. utskottet 2. res. (mp) Votering: 269 för utskottet 11 för res. 3 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 84 m, 19 fp, 20 kd, 14 v, 23 c För res. : 11 mp Avstod: 3 v Frånvarande: 21 s, 13 m, 9 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 8 mp UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 2 (och avräkning för skuldavskrivning) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 146 för utskottet 136 för res. 1 1 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 19 fp, 19 kd, 24 c För res. 1: 108 s, 17 v, 11 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 21 s, 13 m, 9 fp, 5 kd, 5 v, 5 c, 8 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Övriga frågor om skulder, skuldavskrivning och avräkningar) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 255 för utskottet 17 för res. 2 13 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 24 c För res. 2: 17 v Avstod: 2 s, 11 mp Frånvarande: 21 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 8 mp Punkt 4 (Mål och inriktning, prioritering av vissa biståndsinsatser) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 256 för utskottet 11 för res. 5 17 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 1 v, 24 c För res. 5: 11 mp Avstod: 1 s, 16 v Frånvarande: 22 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 5 c, 8 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Punkt 7 (Reformerad tandvårdsförsäkring) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 112 för res. 1 12 för res. 2 160 avstod 65 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 110 för res. 1 28 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 19 fp, 20 kd, 25 c För res. 1: 109 s, 1 v Avstod: 16 v, 12 mp Frånvarande: 21 s, 13 m, 9 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Punkt 8 (Konsumentrapportering av läkemedelsbiverkningar) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v) Votering: 148 för utskottet 138 för res. 3 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 19 fp, 20 kd, 25 c För res. 3: 109 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 21 s, 13 m, 9 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Punkt 10 (Barn- och ungdomspsykiatrin m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 270 för utskottet 17 för res. 5 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. 5: 17 v Frånvarande: 21 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Punkt 13 (Ändringar i socialtjänstlagen [2001:453]) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 20 (Kvinnojourer) 1. utskottet 2. res. 10 (s) 3. res. 11 (v) Förberedande votering: 110 för res. 10 17 för res. 11 157 avstod 65 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 160 för utskottet 109 för res. 10 18 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 11 mp För res. 10: 109 s Avstod: 17 v, 1 mp Frånvarande: 21 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Kammaren biföll utskottets förslag. SoU3 Skydd mot internationella hot mot människors hälsa Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Punkterna 14 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 5 (Förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (s, v) Votering: 161 för utskottet 125 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. 1: 108 s, 17 v Frånvarande: 22 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Punkt 6 (Införande av krav på typgodkända kassaregister) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 160 för utskottet 125 för res. 2 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. 2: 109 s, 16 v Frånvarande: 21 s, 14 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 7 mp NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling Punkt 1 (Inriktning av den regionala utvecklingspolitiken) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 236 för utskottet 18 för res. 2 32 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. 2: 1 s, 17 v Avstod: 32 s Frånvarande: 22 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (s) Votering: 159 för utskottet 109 för res. 1 17 avstod 64 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 19 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. 1: 109 s Avstod: 17 v Frånvarande: 21 s, 14 m, 9 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Punkt 4 (Återförande av vattenkraftsmedel) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 262 för utskottet 18 för res. 3 5 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 83 m, 20 fp, 19 kd, 22 c, 11 mp För res. 3: 17 v, 1 mp Avstod: 1 s, 1 kd, 3 c Frånvarande: 22 s, 14 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Punkt 2 (Framtida klimatinvesteringsprogram) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 2 12 för res. 3 257 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 108 för res. 1 17 för res. 2 160 avstod 64 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 150 för utskottet 107 för res. 1 29 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c För res. 1: 107 s Avstod: 17 v, 12 mp Frånvarande: 22 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Punkterna 17 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 8 (Forskning inom de areella näringarna) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 173 för utskottet 11 för res. 2 98 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 26 s, 82 m, 19 fp, 20 kd, 25 c, 1 mp För res. 2: 11 mp Avstod: 80 s, 1 m, 17 v Frånvarande: 24 s, 14 m, 9 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. SkU9 Ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) m.m. (förnyad behandling) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 139 för res. 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c För res. : 110 s, 17 v, 12 mp Frånvarande: 20 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp SkU4 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. SkU7 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 270 för utskottet 17 för res. 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 84 m, 20 fp, 20 kd, 25 c, 12 mp För res. : 17 v Frånvarande: 21 s, 13 m, 8 fp, 4 kd, 5 v, 4 c, 7 mp 10 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Föredrogs civilutskottets betänkande 2006/07:CU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik (prop. 2006/07:1 delvis och skr. 2005/06:202). 1 (): Det är inte utan att vi i civilutskottet kan känna oss lite historiska . Vi har ju ett nytt utskott som lägger sin första budget, och det händer inte . Den historiska utvecklingen när det gäller det gamla bostads- respektive lagutskottet ser ganska olika ut, eller rättare sagt ser i avsevärd utsträckning olika ut. var, som nästan alla andra utskott, ett renodlat fackutskott medan lagutskottet bröt mot den principen och hanterade lagförslag inom vitt skilda områden. Det har antagligen bidragit till att kulturen i de två utskotten har tagit sig olika uttryck. Trots det kan vi nu konstatera att sammanslagningen av dessa två utskott ser ut att ha fungerat alldeles utmärkt. Jag vill i det här sammanhanget passa på att tacka kansliet för ett utomordentligt bra arbete generellt och speciellt när det gäller budgeten. Mycket är vi överens om när det gäller civilutskottets budget. I en del frågor skiljer vi oss åt, och det är väl precis som det ska vara. Vi kan också säkert vara överens om att de frågor som vi har att hantera och besluta om är oerhört viktiga och nära frågor för oss alla. Det sägs ofta att bostaden är det största ekonomiska åtagande som vi har, oavsett om vi köpt eller hyr en bostad. Vi kan också konstatera att den enskildes kostnad för boendet tenderar att ta en allt större del av den totala inkomsten. Så såväl för den enskildes ekonomi som samhällsekonomiskt berör dagens frågor oss alla. I budgetpropositionens ansvarsområde 18 som vi nu ska debattera inryms samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande och konsumentpolitik. börjar debatten, fru talman. 2 (): Jag vill börja med att instämma i tack till kansliet och ledamöterna i utskottet. passerar jag ett antal byggarbetsplatser i där jag bor. Just nu är produktionstakten mycket hög. Närhelst jag åker förbi jobbar man för högtryck. Man gjuter plattor. Det blir till att arbeta hela jul- och nyårshelgen för att hinna få en del av den så åtråvärda Odellplattan färdig och därigenom kunna färdigställa planerade hyresbostäder till lägsta möjliga hyra för att erbjuda dem till några av de ca 8 000 bostadssökande i bostadskö. Under den förra mandatperioden satsade den dåvarande socialdemokratiska regeringen på att stödja bostadsproduktionen genom i huvudsak två stödformer, räntebidrag och investeringsstöd. Detta resulterade i att över 120 000 nya bostäder färdigställdes. Det vi ser med dygnetruntarbetande byggare är de slutliga resterna av statlig bostadspolitik. Att stimulanserna behövdes och behövs råder det inget tvivel om, men är det stopp. har vi i vårt land ansett det viktigt att stimulera bostadsbyggandet. Vi har varit överens om att det är rimligt med ett statligt stöd till produktionen. Genom det förslag regeringen nu lämnat till bryts detta . Regeringen har i budgetpropositionen lagt fram ett förslag om en snabb avveckling av räntebidragssystemet och ett slopande av investeringsstöd för byggande av hyres- och studentbostäder redan från årsskiftet. Jag har sagt det förr, och jag säger det igen: Den borgerliga regeringen slaktar bostadspolitiken, och orättvisorna på bostadsmarknaden kommer otvetydigt att öka på mer än ett sätt. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 5 och därutöver hänvisa till vårt budgetalternativ och vårt särskilda yttrande. Mina kolleger kommer att gå in på en del andra områden i senare anföranden. För att det inte ska råda några tvivel om vad socialdemokratisk bostadspolitik står för vill jag citera ett par rader ur vårpropositionen 2006. Regeringen arbetar med att ta fram ett långsiktigt hållbart bostadsfinansieringssystem. Ett nytt förslag till bostadsfinansiering kommer att presenteras senast i budgetpropositionen . Dagens system skulle alltså förlängas för att sedan ersättas med ett annat och inte, som det borgerliga förslag vi diskuterar , mynna ut i tomma intet. För detta synsätt får vi starkt stöd från olika håll. Många aktörer anser att regeringens förslag helt saknar analys av konsekvenserna och dessutom är dåligt berett. Mest tydlig var nog den moderata kommunstyrelseordförande från kommun som tillsammans med studentkåren och uppvaktade civilutskottet för att vädja om åtminstone en övergångsperiod där dagens stödsystem kunde fasas ut . Detta hjälpte föga. Blint följer de borgerliga riksdagsledamöterna sin regering mot den verklighet som man på nivå försöker beskriva. I kommer 450 studentlägenheter och hundratals hyresbostäder, också i privat regi, inte att bli byggda. Vi har alla fått ta del av desperata skrivelser till civilutskottet. Göteborgsföretaget skriver: Vi menar att det så kallade räntebidraget inte är ett bidrag utan att betrakta som ett ränteavdrag på samma sätt som för en egen ägd villa där ränteavdraget är . Dagens system fungerar väl och bör finnas kvar. Vi nås nu av signaler som säger att det ramanslag som finns avsatt för ansökningar om investeringsbidrag befaras inte komma att räcka till projekt främst utanför trots att de uppfyller alla kriterier. Om detta visar sig stämma finns det två vägar att gå för regeringen. Den första är att säga: Sorry, ni jobbade hela julhelgen förgäves. Det blir inga pengar till er. Den andra och betydligt smakfullare skulle vara att säga: Okej, låt oss återkomma med en lösning på problemet. Ni har möjlighet att senast i vårpropositionen 2007 skjuta till mer pengar så att alla de hyresbostäder i områden med bostadsbrist där det har satsats på att bygga till en så låg kostnad som möjligt för kommande hyresgäster blir av. Om ni menar allvar med att folk ska ha mer pengar i plånboken och vill visa att ni vet hur vanligt folk har det bör ni inte tveka, utan ordna det här! Ni säger att ni har fått väljarnas mandat att genomföra er politik och upprepar som ett mantra att det så kallade jobbavdraget kommer att ge människor, vanliga LO-medlemmar, mer pengar i plånboken. De pengarna kan de sedan välja att använda som de vill. Det är naturligtvis er beskrivning som gäller här. Ni väljer att räkna som ni själva vill. Låt oss reda ut detta en gång för alla! De som har arbete kommer att få en skattesänkning. De som tjänar mer får mer, och de som tjänar mindre får mindre. Därefter ska var och en stå för de ökade utgifter som den borgerliga regeringens politik också leder till. Jag ska ta några exempel. Det blir ökade utgifter för att vara med i a-kassan och omfattas av en för oss socialdemokrater självklar försäkring. Många LO-medlemmar får betala avsevärt mer för sin trygghet. Det blir en betydligt större kostnad för barnfamiljer som behöver söka vård för sjuka barn, och det blir lägre ersättning till många föräldralediga och sjukskrivna. Ett väldigt aktuellt exempel är att det kommer att bli mycket dyrare att åka kollektivt här i . Vi får en till att börja dyrare trafikförsäkring den ska privatiseras och kostnaderna ska läggas över på varje individ i stället för att vara en del i en generell försäkring. Vi vet att man ska räkna med minst en fördubbling av premierna för alla som äger bil. Sist men inte minst får vissa grupper, till exempel hyresgäster och många bostadsrättsinnehavare, en väsentlig ökning av boendekostnaderna: för många tyvärr uppåt mer bara för boendet. Då har jag inte ens varit inne på det många befarar, det vill säga en betydligt högre ränta. Detta är en politik som ökar klyftan mellan dem som hyr sin bostad och dem som äger den. Klyftan ökar också mellan generationerna där yngre människor ofta har en betydligt sämre situation än sina föräldrar, med höga lån och mindre lägenheter. Detta är gammal hederlig klasspolitik inlindad i politisk retorik. Efter avvecklingen av statens stöd till byggandet står utförsäljning av allmännyttan på tur. Allmännyttan spelar med sin hyresnormerande funktion en stor och avgörande roll för att självkostnaden inte vinsten ska gälla som måttstock vid hyressättning. Jag är rädd för att den positiva synen på allmännyttan inte delas av majoriteten. Tvärtom säger ju den enda meningen med någon konkret innebörd när det gäller detta i ert valmanifest och i regeringsförklaringen just att hyresrätter ska ombildas till bostadsrätter. ledning säger att hyreskraven kommer att öka . Värst kommer små fastighetsägare som byggt relativt sent att drabbas av det borttagna räntebidraget. har också räknat på vad den nya politiken kommer att innebära för landets hyresgäster. Den så omtalade sänkningen av fastighetsskatten i fastigheter där man betalar sådan innebär i genomsnitt för tre rum och kök . Hur kan ni ens låtsas att det på något sätt skulle uppväga en hyreshöjning motsvarande ? sade i en interpellationsdebatt att han anklagats för att ha gjort för mycket för bostadsrätten. Det visar hur dålig koll han har på hur olika förutsättningarna är runtom i landet. Det är faktiskt inte bara äldre fastigheter med höga taxeringsvärden i och i som är bostadsrättföreningar och slipper dubbelbeskattning. Också i den förening som jag känner väl till, en fastighet i en av kranskommuner som är normalhögt taxerad som småhus, som betalar full fastighetsskatt, som har stora lån och som självklart är byggd med hjälp av räntebidrag eftersom den annars inte skulle ha funnits alls, får nu de boende ta hela smällen. Uttaget från de boende ökar , och för många är det betydligt mer än vad jobbavdraget ger. Detta är också en inte helt unik effekt av och regeringens politik. Jag är den första att beklaga att de här frågorna inte kom upp till en bred debatt före valet. De hade varit minst lika angelägna att ge väljarna svar på som frågan om fastighetsskattens vara eller inte vara och dess tekniska utformning. Vi socialdemokrater ger i vår alternativa budget några viktiga besked. På andra områden har vi tidigare i regeringsställning visat vår inriktning: att få fart på byggandet, inte minst av hyresrätter. En rättvis förmedling av bostäder, ett starkare inflytande för hyresgästerna och en aktiv, modern allmännytta som verktyg för att genomföra en social bostadspolitik är några socialdemokratiska hjärtefrågor. Det gör att vi känner stor sorg över den utfasning av bostadspolitik som startar i och med beslut om budgeten , ledd av en regering som helt saknar hjärta för bostadspolitik. hyresgäster och bostadssökande har all anledning att känna oro. Jag kan inte låta bli att notera att samtliga moderata ledamöter i civilutskottet är anmälda till denna debatt. Jag kan ha förståelse för det. Det är naturligtvis skönt att vara flera som försvarar en så orättvis och dåligt beredd politik med så stora negativa konsekvenser för så många. Ni hänvisar ofta till lönebeskedet som löntagare ska få . Ni borde möjligen i detta sammanhang nämna att många också får en ökad utgift i samband med att hyresavin eller inbetalningskortet från bostadsrättsföreningen dimper ned i brevlådan. Kvaliteten på den borgerliga regeringens julklapp till svenska folket får bedömas av var och en. Jag är för min del ganska säker på att många varken blir nöjda eller glada när det går upp för dem att högerpolitik aldrig gynnar de breda massorna hur vackert inslaget paketet än är! I detta anförande instämde , , , och (alla s). 3 (): De borgerliga partierna, som gör skäl för att kallas klyftornas allians, gick till val på att motarbeta utanförskapet utanförskapet i form av arbetslöshet, bostadslöshet och segregation. Jag och delar synen på att utanförskapet i alla dess former måste bekämpas utanförskapet i form av att inte ha rätt till bostad, av att inte platsa på bostadsmarknaden och av att inte ha råd att hyra en lägenhet och ännu mindre råd att köpa en bostadsrätt. ser vi dock regeringens rätta ansikte när det gäller vilka som ska vara vinnare med alliansens politik. Det är inte de som drabbas av utanförskapet som värnas av borgarnas klasspolitik. Den nya regeringen och civilutskottets borgerliga ledamöter fastställer genom detta betänkande en icke-bostadspolitik som är direkt fientlig mot hyresgäster i allmänhet och lågavlönade hyresgäster i synnerhet. Vad har regeringen och regeringens riksdagsunderlag emot hyresrätten som boendeform, och vad har regeringen och regeringens riksdagsunderlag emot allmännyttans viktiga uppgift i fråga om att bostaden ska vara en social rättighet i och en viktig del i den generella välfärden? Vi i presenterar i våra motioner inom civilutskottets område en helt annan inriktning för bostads- och konsumentpolitiken än vad riksdagsmajoriteten fattat övergripande beslut om. I budgetalternativ, motioner och reservationer avvisas regeringens politik som bygger på enorma kapitalöverföringar inom bostadssektorn från landets hyresgäster till byggherrar och andra boendeformer. budgetmotion har fallit. Vår motion inom utgiftsområde 18 får vi därmed fullfölja genom ett särskilt yttrande. Däremot yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2, 4 och 6 i betänkande CU1. Det är viktigt att understryka att regeringens förslag om räntebidragen inte bara kan anses handla om räntebidragssystemets vara eller inte vara. Det får ses som ett principiellt ställningstagande till statens ansvar för finansieringsförutsättningarna på bostadsmarknaden. Förslaget om räntebidragen innebär, tillsammans med regeringens ställningstagande, att man inte fullföljer den planerade förlängningen av investeringsstöden till bostadsbyggandet och att allt statligt stöd till bostadsproduktionen upphör. Det innebär att ett statligt ansvarstagande på området, som gällt åtminstone , bryts. Det är således fråga om ett av de mest avgörande bostadspolitiska beslut som fattats . Ett fullföljande av regeringens förslag kan väntas få mycket stora och negativa återverkningar inom bygg- och bostadssektorn. Vi måste än en gång konstatera den stora brist på beredning som föregått dessa förslag till beslut med så omfattande konsekvenser som de föreslagna besluten får förslag som bland annat leder till att hyresnivåerna riskerar att höjas . anslagsförslag inom utgiftsområde 18 angående bostadsförsörjning och byggande skulle ge 945 miljoner mer till räntebidrag än regeringsförslaget. förslag till anslag för investeringsbidrag för byggande av hyresbostäder ligger på 816 miljoner. Här har regeringen inget anslag alls. mål är att bygga 40 000 lägenheter , varav 20 000 ska vara hyreslägenheter.