prot · GU098 · 2006-10-11 00:00:00 — Jag var med och fattade beslut om en ny budgetordning med utgiftstak, ett nytt sätt att fatta beslut som lägger bättre grund för kontroll på statsfinanserna än vad som gällde före den reformen. Det var flera av oss som var med, kampanjade och vann svenska folkets stöd för att inträda i Europeiska unionen. Vi är flera som har varit med och fattat beslut om ett långsiktigt bättre, mer pensionssystem. Alla de exempel jag nu nämnde kunde åstadkommas genom överenskommelser mellan de borgerliga partierna och Socialdemokraterna. Det var klokt, långsiktigt och bra för . Det bör inte väljas bort när det är möjligt att nå den typen av samförstånd igen. Jag har härifrån förvisso inte från denna talarstol eftersom vi i förnyelsens tidevarv nu också har bytt talarstol sträckt ut händer under gångna mandatperioder i ambitionen att till exempel nå en bättre och bredare samsyn på försvars- och säkerhetspolitiken. Vi har gjort det under historiens gång, och jag tycker att det är klokt att göra det även framgent. Jag ser gärna en bred översyn i samsyn av socialförsäkringssystemet någonting som har flaggats upp i denna kammare att man borde göra för att se över möjligheterna att få mer av ett raka-rör-system, möjligen mer försäkringsbaserat än vi upplever att dagens system är. Jag tycker att den breda inbjudan till samsyn i energipolitiken som alliansen har signalerat är någonting som vi i grunden rimligen borde vara rätt överens om. I detta vårt lilla land med rätt kargt klimat, ett land baserat på en stark industribas med ofta elintensiv verksamhet, borde vi väl kunna komma överens om att se till att det finns bra med energi för att klara både uppvärmning och jobb? Ska det vara så svårt? Vi har väldigt många väljare i våra respektive partier som faktiskt förväntar sig att det här borde finnas en mycket bred samsyn för att göra detta möjligt. Vi delar ju också uppfattningen att framtidsutmaningarna bygger på att utveckla de alternativ som kan ersätta inte minst oljan eftersom sättet att producera energi påverkar livsklimatet, jordens klimat, om vi gör fel. Låt oss därför säkra både en god energitillgång och en ambition att utveckla alternativen för framtiden. För övrigt ingår vi i utredningar som tittar över den svenska författningen. Även det är klokt att göra i bred samsyn. Det kan säkert finnas andra exempel än de jag nu nämner. Vi kommer att ha en öppen attityd. Vi kommer att inbjuda till samtal. Vi räds dock inte när vi blir oense. Vi räds inte den ideologiska konflikten. Den är oftast bra att ta. I utvecklandet av Nya lärde jag mig en sak, och det är att väljare ofta tycker att politiken utformas genom att man först rättar in hur systemen ska se ut och sedan förväntar sig att människor ska anpassa sig till dessa. Politikens värld är ersättningsnivåer och systemuppbyggnad och systemord, vilket ofta gör det svårt för människor att ta den till sig. Vi förstår inte den utgångspunkten. Därför är det klokt att alltid börja i politiken genom att vända på resonemanget och i stället ta människorna som utgångspunkt. Låt mig nämna hur jag med människan som utgångspunkt vill se ett präglat av alliansregeringen de kommande fyra åren. Utgångspunkten ska vara att människors egen växt står i fokus, människors möjligheter att växa utifrån egna förutsättningar. Det är en utgångspunkt som tar för givet att människor har en vilja att göra väl och vill möta uppskattning för det som de gjort. Det tror jag att vi alla bär inom oss. Ett av de bästa dragen hos människan är just att vi har den starka drivkraften att göra rätt och att uppskattas av andra. Två saker är då viktiga att lägga till. För det första är det orimligt att tro att allt detta kan mötas med politiska åtgärder. Det är inte alltid svaren finns i politiken. Väldigt mycket av livet finns bortom politiken, bortom politikens räckvidd, och handlar om samlevnad med andra utanför politiken. För det andra måste det finnas en insikt om att det finns en destruktivitet hos människan. Det blir fel, vilket också måste vägas in när vi formar vår politik. Vi måste vara redo att ge utrymme men också redo att korrigera när det inte blir rätt. Det första handlar i grunden om att fler ska få möjlighet att arbeta, fler ska få möjlighet att bli företagare, fler ska få möjlighet att nå kunskapsresultaten i den svenska skolan. De är grunderna för att kunna växa utifrån egna förutsättningar. Det andra handlar om människors sammanhållning. Viljan som vi alla har att visa omtanke om vår nästa måste vara en viktig utgångspunkt. Vi vill känna närhet till varandra. Vi vill behandla varandra väl. Det ska vara vår förväntan. Men även här måste ett varningens ord ges: Människans väsen innehåller också intolerans, och det gäller inte bara på några platser hos några få. Vi har alla ibland lite drag av den även om många är duktiga på att hålla den tillbaka. Vår utgångspunkt ska vara att förutsätta att där intolerans finns måste det föras en politik som bryter med intoleransen, som öppnar upp för sammanhållning. En politik som bryter utanförskap, är för ökad jämställdhet, bejakar ett civilt samhälle större än staten, ser till att brottsbekämpning och psykiatri fungerar och bygger tillit mellan människor grundar den sammanhållning mellan människor som vi nu vill se följa i det som bytt regering. 43 i (s) replik: Jag kan instämma i mycket av vad sade. Så är det sagt. Dock saknar jag en redovisning inför kammaren av en av de stora inrikespolitiska frågor där bytt uppfattning. Berätta vad det var som gjorde att du ändrade dig om trängselskatterna. 44 Statsminister () replik: Om det finns någon fråga där just är den som ska ställa den gäller det huvudkonstruktören av trängselskatternas tillkomst. Efter nattliga förhandlingar efter förra valet fick en något förvånad svensk valmanskår, och också förvånade ledare i , reda på att trängselskatter nu skulle införas på prov efter en modell som ingen hade förvarnat väljarna om. Vi kan konstatera att det genomförts folkomröstningar runtomkring i där invånare röstat ja, fjorton länskommuner röstat nej och elva länskommuner inte fått rösta. Det ställer oss inför ett dilemma. Det är ett svårtolkat resultat. Vi måste också komma ihåg att det inte bara är en fråga om hur man ska använda trängselavgifter om man känner till Stockholmstrafikens olika försök att lösas upp i politiken genom decennierna utan det handlar även om frågor om kringfartsleder. Det kan också handla om spårbunden trafik. Det vi försökt göra är att utifrån dessa resultat, utifrån de förväntningar som människor har på att infrastrukturen ska fungera i det påverkar ju inte bara denna region utan hela och i realiteten hela landet hitta en utgång som öppnar upp en hel del av det som politiskt varit svårt. Här har lovats bort resurser till sådant som inte förstärker kapaciteten tillräckligt mycket, vilket tränger undan annan spårbunden trafik, andra kollektivtrafiksatsningar. Här har saknats underlag för att bygga infrastrukturlösningar som gör att vi kan finansiera kringfartsleder, och här finns ett svar att ge när det gäller att använda trängselavgifter eller brukaravgifter. Vi ogillar idén att lägga en skatt bara för att driva bort några från vägarna, och att inte med de resurser den gav även om det var försvinnande lite lägga en grund för ytterligare finansiering av kringfartsleder. som parti tror på idén att kringfartsleder som byggs ut, nya vägar som byggs, kan finansieras med brukaravgifter. På det sätt som vi nu kunnat komma överens tycker jag att vi fört ihop de olika delar som behövs för att ge hopp åt denna region. 45 i (s) replik: Jag vet inte om några i kammaren blev klokare av det svaret. Är det så att det blir trängselskatter i ? Ska vi uppfatta det så? De ger ju uppenbarligen inga pengar som kan användas till att lösa trafikproblemen, men det ska tydligen kompenseras genom andra avgifter på andra trafikleder. Är det så jag ska uppfatta det? 46 Statsminister () replik: Den utformning som trängselavgifterna hade, både deras tillkomst och sättet att utforma dem på, har vi rest berättigad kritik mot. Vi gillade inte tillkomsten. Vi tyckte att det väckte frågor av både integritetskaraktär och också en del frågor om vad man använde resurserna, i form av avgifter, till att finansiera. Kritiken har alltså varit att med den konstruktionen lösgjordes väldigt små resurser till att egentligen göra annat än att finansiera själva projektet. Det har varit en återkommande kritik från företrädare. Vi bör också notera och den frågan kommer vi att brett kunna diskutera att en ytterligare kritik varit att detta framställts som ett lokalt beslut att fatta av . Men så fungerar inte våra lagar. Det är i grunden som fattar beslut om detta, och i vår grundlag finns inte utrymme för den typ av beslut som åtminstone antyddes för väljarna, nämligen att de skulle få fatta beslut efter eget huvud. Det har gjort att vi hänvisat till att bör titta på möjligheten att man lokalt eller regionalt kanske ska kunna ta ut den typen av avgifter, inte minst för att lägga grunden för de infrastruktursatsningar som det ju finns behov av i hela vårt land och som det knackas på om. Svaret är alltså att vi väljer bort det som du och andra hittade på den där natten . Däremot hoppas vi att vi nu lagt grunden för att kunna använda avgifter som stöd för att få en utbyggnad av infrastrukturen på plats och att försöka lösa de utmaningar som finns i . Skälet till att svaret inte kan ges tydligare än så är att vi har respekt för att det regionalt och lokalt finns en vilja att vara med i dialogen och vara med och fatta beslut. Därför har vi sagt att vi ska utse en statlig förhandlingsman som tillsammans med , , i samt berörda kommuner för dialogen vidare utifrån de slutsatser vi försökt dra. Vad de gemensamt kommer fram till ska sedan förhoppningsvis lägga grunden för en bättre trafikpolitik. 47 () replik: Jag vill minnas att efter inledningsanförande sade att gav självgodheten ett ansikte. Den början till en valanalys som här försökte sig på visar att han själv i detta avseende är duktig på att överträffa . Det går bra att stå och prata om vikten av en politik där alla är med och där man minskar klyftorna i samhället så länge retorik och politik hänger ihop. Ni har egentligen inget att yvas över , för ni har ännu inte fått möjligheten att påverka politikens utformning och därmed samhällets utveckling. Men ni kommer att få den möjligheten. Jag är övertygad om att vi då kommer att få se att en politik för minskade klyftor enligt högeralliansens förslag kommer att leda till ökade klyftor. En politik för att minska arbetslösheten kommer att leda till att arbetslösheten åter når katastrofsiffror. En politik för att öka jämställdheten enligt er regering kommer att innebära en återgång till att kvinnorna har huvudansvaret för hem och barn. Att bevara den svenska modellen innebär i er tappning att man ifrågasätter kollektivavtal, ökar egenavgifterna i a-kassan, tar bort avdragsrätten för fackföreningsavgift och inrättar låglönejobb. talar om samhällets ansvar för infrastruktursatsningar. har hans partikolleger i sett till att de som där har villor själva får betala de vägbyggen som behövs, för Nackas moderater prioriterar skattesänkningar. Ni har varit väldigt tydliga med att brottsbekämpning ska stå högt på listan. I socialförsäkringsutskottet föreslog de fyra allianspartierna att det skulle inrättas en fuskminister. Varför har det inte gjorts, ? Nöjer du dig med att ha fuskande ministrar i stället? 48 Statsminister () replik: Kontrollen över fusk och överutnyttjande ligger naturligen hos socialförsäkringsministern och till en del också hos arbetsmarknadsministern. Jag tror att svenska folket väntar sig att systemen ska användas av dem som är i verkligt behov av stöd och inte av dem som inte är det. Därför säger jag att det är bra att man sätter press på dem som fuskar och överutnyttjar systemen. I valrörelsen påpekade jag att detta delvis har gjorts av en tidigare majoritet. Man har med stöd anställt nya fuskhandläggare på . Tanken är alltså inte helt ny. Jag tror ändå att det är viktigt att fullfölja den, och till detta måste också föras en politik som sänker trösklar, så att människor känner att det också finns en arbetsmarknad, en möjlighet att komma ut i arbete. Det är något som har saknats. Talet om hur retorik och praktik förhåller sig till varandra kommer vi nog att få höra ofta. är ju lite arg ibland, och vi har lärt känna hans stil i debatterna. Han kommer säkert att hävda att ingenting görs för att någon ska få det bättre. Sedan blir frågan hur människor upplever detta i verkligheten. Verkligheten är politikens spegel. Det handlar om huruvida människor upplever att denna regering, som är byggd för att se till att jobben blir fler och har utformat sin politik för att jobben ska bli fler, också kan leverera detta. Självklart kommer detta att vara en grundläggande fråga för svenska folket i valet . Att även då kommer att vara emot och vill se det hela på ett annat sätt har klargjorts tydligt här . Det har nog föga förvånat någon. Men det verkliga avgörandet ligger hos svenska folket. 49 () replik: Det skulle vara förvånande om vi skulle applådera den politik som vi har bekämpat hela valrörelsen. Det är min uppgift att företräda hela den mycket starka opinion en opposition till högerpolitiken som jag är säker på kommer att växa . Min fråga om en fuskminister handlar om att ni så ofta har framställt överutnyttjande och fusk i socialförsäkringen som ett stort problem. Det är klart att det är helt oacceptabelt om någon till exempel arbetar svart och uppbär a-kassa. Men det finns en annan brottslighet som är mycket värre för samhället, åtminstone ekonomiskt sett, nämligen skattefusket. Skattefusket kostar samhället totalt sett 110 miljarder . Det är en niondel av statsbudgeten. Du, , har själv ministrar som låter bli att betala arbetsgivaravgift när de anlitar hemhjälp. Du har minst en minister som låter bli att betala tv-avgift. Är inte detta brott? Kan du ta tillbaka det du sade i ett tidigare replikskifte med mig, att detta inte handlade om brott utan om moral? Kan du erkänna att detta är brott, och brott ska bekämpas? 50 Statsminister () replik: Vad jag försökte påpeka för var att inte är någon folkdomstol. Vi är inte en domstol som kan fälla dom om huruvida människor har begått brott eller inte. Det finns ett självständigt, fristående domstolsväsende som har hand om sådant, och jag skulle till och med gärna vilja öka dess självständighet, för jag tror att det i grunden skulle vara väldigt klokt. I domstolarna dömer man efter de lagar som har stiftats i denna kammare om någon har gjort sig skyldig till brott eller inte. Det som nämns här kan ibland mycket riktigt vara brottsligt och leda till prövning och dom. Det vi har att diskutera är det överutnyttjande som ibland har förekommit och den kontroll som ibland har saknats. Man har med rätta eller med orätt haft en känsla av att det har funnits generösa system som nära nog bygger på självkontroll. Det har inte skett någon uppföljning av om man verkligen lever efter systemen, som det är tänkt. Detta har uppmärksammats, och det har börjat åtgärdas, men vi tror att det finns mer att göra där. Detta är en diskussion som förs utifrån en regeringsförklaring. Här har hävdats att vi nu har massvis med ambitioner av systemskifteskaraktär. Jag tror inte på någon revolution eller på systemskifte. har jag påpekat att det enda systemskifte jag har sett under mina år i politiken är det övergivande av arbetslinjen som jag tycker att partier till vänster har gjort sig skyldiga till. Vi har i regeringsförklaringen markerat ett stöd för den svenska modellen, också för kollektivavtal. Jag tror att det är en bra och stabil grund också . Jag tror att det är andra vägar till jobb som kommer att fälla avgörandet. Det handlar om att stärka människors drivkrafter, om att lätta beskattningen, framför allt för dem med låga inkomster, om att öka drivkrafterna för entreprenörer och om ett starkare stöd för matchning på arbetsmarknaden. Det är det vägval som har gjort. Det är också det vägval som alliansen har gjort, och det syns i regeringsförklaringen. 51 () replik: Jag tänkte fortsätta med frågan om trängselskatt eller trängselavgifter, som är en stor fråga i . Vi vet, som sade tidigare, att det var några saker man kritiserade väldigt starkt. Bland annat kritiserade man processen. Man sade att det inte hade gått tillräckligt demokratiskt till. Man talade om nattliga förhandlingar mellan oss och Socialdemokraterna och antydde att det var skumt på något vis. Kan inte själv berätta lite om de nattliga förhandlingar som ägde rum mellan era fyra partier nu efter valet och som ledde till att ni plötsligt kovände och trots hård kritik slog in på en positiv linje och sade ja till trängselavgifter? hade ni uppmanat en lång rad kommuner utanför att folkomrösta och säga nej. Jag vill också tala om löftet ni bröt om att pengarna oavkortat skulle gå till och att ska besluta över pengarna. har ni själva tagit ett beslut om hur pengarna ska användas. Hur gick det till? Vad var det för process bakom det, och vilka här i fick vara med och påverka utöver de som sitter med i regeringen? 52 Statsminister () replik: I anförande saknades en bekännelse av att det faktiskt var en rätt kaotisk tillkomst för trängselavgifterna efter överläggningar mellan och jag vet inte om de ägde rum eller inte. Man sade att det nu skulle genomföras ett trängselavgiftsförsök i , och det var alldeles tydligt att och andra i inte var beredda på det. Och sedan är resten historia. Till problemen har också hört att det har varit en stor politisk strid i kring hela processen och genomförandet, och till och med kring utformandet av valsedlarna. Inte ens där kunde man enas, utan det ansågs att det var oklara formuleringar på dessa valsedlar. Det är riktigt att det, som jag också nämnde i min inledning, fanns ett valutskott i i en riktning och i 14 länskommuner i en annan och 11 som inte röstade. Det är alltså en ganska brokig samling besked vi har fått av väljare och som vi nu har att förhålla oss till. Vi har inte , ska väl inskärpas, utan diskuterat: Vad gör vi i denna uppkomna situation? Då har vi sagt oss dels att det finns en infrastrukturförväntan på hela som man bör väga in, en strävan att möta det faktum att det är en stark befolkningstillväxt i den här regionen, dels att det finns besked om att vissa projekt nu håller på att bli väsentligt dyrare än vad som först var tanke och utgångspunkt. Vi har inför detta sagt att där vill vi se en lösning. Men vi har inte gjort som ni gjorde och sagt att här är lösningen, varsågod och svälj. Vi har sagt att vi tillsätter en statlig förhandlingsman som i förhandlingar och i diskussion med länets representanter, utifrån sina respektive förutsättningar, får en möjlighet att föra detta i hamn. Hur det ska kunna fällas på grund av att man inte demokratiskt får möjlighet att kommentera och ha ett inflytande är för mig obegripligt. Vi valde ju just det ni valde bort. Jag tror snarare att du ska se dig själv i spegeln och berätta hur du tänkte den gången ni gav det här beskedet utan möjlighet för regionen att påverka, som fortsatt har lagt grunden för att det här har varit svårt att hantera. 53 () replik: Det är ju möjligt att det fanns ett kommunalråd i som var införstådd med hur det skulle bli, men jag tror att de övriga nog har känt väldigt mycket att det är att tacka, svälja och ta emot det här precis som det blev i de dagliga, när det nu inte var nattliga förhandlingar som skedde efter valet. Men innan skulle det inte alls gå till på det här sättet, med konstiga förhandlingar på statlig nivå, utan då skulle regionen själv bestämma. efteråt är det Förbifart som pengarna ska gå till. Det är dessutom oklart: Jag tycker inte att vi än så länge har fått besked om trängselskatten ska fortsätta, om den ska kompletteras med ytterligare vägavgifter för att på så sätt betala de som det handlar om för att klara motorvägarna, som man gärna vill satsa på. Men det känns ju lite fånigt. Erfarenheten i politiken är ibland att ju mer mångordig man är, desto svårare är det att hitta någon riktigt bra förklaring. Den här processen var nog inte så mycket vackrare än den som vi hade . Jag tror att det är väldigt många som känner sig överkörda av . Jag får väl bara med spänning fortsätta och se hur turerna går med den här förhandlingsmannen, som knappast har något utrymme, vad jag förstår. 54 Statsminister () replik: Jag tror att det är viktigt att försöka, möjligen mångordigt då, ge ett besked som bygger på en sorts respekt för att vi har ett uppkommet läge där vi också har en ambition att ta med regionens representanter och att inte binda en statlig förhandlingsman vid ett färdigt mandat. Det är inte det upplägg vi har valt. Därför kan man möjligen konstatera att de exakta svaren på hur detta ska se ut måste fortsatt följa. En invändning som fanns var att hela tillkomsten bara lade en ökad avgift på att få åka in till som invånare själva fick döma helt och hållet över, när majoriteten av de avgifter som betalades erlades av människor som bodde i länet. Det är alltså en avgift som några får fatta beslut om som någon annan får betala. Är det konstigt att det ledde till en hel del diskussion i den här regionen om det var en så klok utformning? Det ärliga svaret är att fortsatt förhandling ska följa. Vi har inte alla svar på hur detta ska se ut, men vår ambition är att vi nu tar ett helhetsgrepp på en fråga som har plågat denna region. Vi hoppas att vi på det sättet ska få utbyggnad av kollektivtrafik, spårbunden trafik och kringfartsleder för att möta att det är en växande befolkning, men vi vet också att det påverkar trafikföringen i hela vårt land. 55 Näringsminister (): Väljarna har varit väldigt tydliga i årets val. De har valt bort vänsterkartellen. Förklaringen är enkel: De kunde inte leverera en politik för fler jobb. Människorna genomskådade att de inte hade någon politik för fler jobb. De har valt , och de har förstärkt i alliansen för . gick till val på fler jobb och fler företag, en bättre miljö och förnyad välfärd. För det har vi begärt väljarnas mandat, och för det kommer vi också att jobba den kommande fyraårsperioden. Det finns förväntningar på den nya regeringen. Vi har ett mycket starkt mandat när vi går till jobbet. Den vanligaste kommentaren som jag får från människor är den här: Se till att göra skillnad! Se till att det blir en förändring! Med det starka mandatet, men också med insikten om att vi måste göra det här tillsammans, ska vi bygga ett bättre . när vi har varit ute i valrörelsen har jag mött många människor, från norr till söder. Många har velat berätta om sina bekymmer men också gett idéer till oss om hur vi ska bygga . Jag träffade , som är högstadielärare. Hon är diskvalificerad från arbetsmarknaden därför att hon har fått bekymmer med sin hörsel då hon har vistats i ett mycket surrigt klassrum . Jag träffade , som är förtidspensionär. När han inte fick något riktigt jobb började han äta antidepressiva medel. Jag träffade också , som är företagare, och han sade: Jag skulle kunna anställa några fler, om det inte vore för alla de höga skatterna, för alla de krångliga reglerna som det innebär med de stora åtagandena i form av sjuklöneansvar och annat när jag ska anställa. , och är bara några få av dem som jag har mött under den här valrörelsen, människor som vill arbeta och företagare som vill anställa. De vill samma sak: De vill arbeta efter bästa förmåga. De vill tjäna egna pengar. Men de vill också vara delaktiga och bidra till att göra bättre. Det förenar de här tre och många andra. Det är ju så: Det kommer att finnas jobb och möjligheter om vi bara hjälps åt, om vi släpper fram alla de idéer och tankar som finns hos svenska folket, om vi ger möjligheter för fler att förverkliga sina drömmar. Vi kommer att skapa precis så många jobb som vi förmår tänka ut och utveckla själva.