prot · GT0997 · 2006-03-29 00:00:00 — De har mer av de populära programmen eftersom reklamköparna kräver det. Reklamköparna, som betalar för varenda minut, kräver en maximal tittarandel för vissa program. Så är det. Därför är det viktigt att public service finns och att vi slår vakt om den modell som vi har i . 103 () replik: Det är intressant att talar om vikten av public service. Då borde han också vara angelägen om att man ska kunna granska den på ett bra sätt, att se om den uppfyller sändningsvillkoren när det gäller saklighet, allsidighet och relevans. Det hade därför varit klädsamt om han instämt i kravet på en utvärdering av roll. Jag har en fråga vad gäller vår motion om DAB-radion. Tycker verkligen att det är ett bra sätt att agera i förhållande till ett motionsyrkande att säga att det borde behandlas i ett annat sammanhang, utan att man skickar yrkandet vidare till det utskott som man påstår att det berör? Är det ett bra sätt att hantera ett motionsyrkande i , som borde vara väldigt noga med hur man hanterar de konstitutionella och formella reglerna? Jag har också ett par andra frågor. Jag glömde att i mitt anförande nämna koncessionsavgifterna för de gamla tillstånden för kommersiell lokalradio. De ligger skyhögt över de nya tillstånden på 40 000. Det finns exempel på 1,4 miljoner. I betänkande hade man gjort en koppling med den här utvecklingen för att successivt få ned kostnaderna för de gamla tillstånden. Vad är på gång där? Man måste på något sätt lösa den problematiken. Jag skulle även vilja fråga vad har emot en förstärkt valfrihet för dem som är inlåsta i kabelnätssammanhangen. 104 () replik: När det gäller utskottets behandling av olika motioner tycker jag att det är bättre att i så fall tar upp frågan om dagordningen och turordningen i utskottet med den moderate ordföranden . frågade om inlåsningen i kabelnät och så vidare. Det som regeringens skrivelse säger är att man ska avvakta och följa den tekniska utvecklingen. Det har ju hänt oerhört mycket vad gäller den tekniska utvecklingen bara på de senaste tre fyra åren. Man vill inte låsa fast sig i någon teknik. Ingen kan säga exakt vilken teknik som är den bästa när det gäller radiosändningar, och därför följer man marknaden och teknikutvecklingen. Det är vad regeringen säger. Vi låser inte fast oss vare sig i det ena eller det andra, utan snarare öppnar vi upp för möjligheterna. Jag tycker att det är en bra skrivelse, och jag tycker också att det är bra att man inte låser fast sig vid DAB-tekniken eller någon annan teknik. Regeringen har sagt att man kommer att följa utvecklingen. Man går inte nu in och är klåfingrig, men om det behövs politiska beslut återkommer regeringen i så fall . 105 () replik: Det är intressant att höra att nu inte vill ställa upp på den majoritetstext som står utan skyller på . Det är mycket intressant att konstatera. Sedan missuppfattade nog mig när det gällde det här med valfriheten för konsumenten. Det handlade inte om radion utan om våra motionskrav när det gäller konsumentens möjligheter att välja tv-utbud. När man sitter i ett hyreshus eller en bostadsrätt kan man vara inlåst i en kabelnätssituation där man inte kan sätta upp en parabol eller få in det digitala marknätet helt enkelt därför att man inte har tillgång till signalen. Vad jag menar är att man borde få till stånd en valfrihet för konsumenterna, så att de kan välja vilken operatör de vill. Jag skulle gärna vilja höra utveckla detta. Det handlade alltså inte om radion i den delen. Sedan fick jag inget svar på en fråga. Jag kan upprepa den. Det gäller de gamla lokalradiotillstånden, som är väldigt kostsamma för dem som har dem. Frågan är om det inte egentligen handlar om stora förluster som de har gått igenom . För de nya tillstånden betalar man 40 000 . Jag upprepar då vad jag sade tidigare. I kommittén när det gäller den digitala radions framtid hittade man en lösning, så att man skulle kunna trappa ned de här koncessionsavgifterna för de gamla tillstånden. Jag skulle gärna vilja veta om regeringen och Socialdemokraterna tänker göra någonting åt de här stora orättvisorna. 106 () replik: De här stora orättvisorna grundades faktiskt när tillstånden auktionerades ut , när de här privata radioaktörerna fick köpa tillstånden till fantasipriser. Det är förklaringen till att det är så stora skillnader och till att en del radiostationer tyvärr har gått i konkurs och en del andra radiostationer har blivit uppköpta av, som jag sade tidigare i min replik, ett par stora aktörer. Detta är ju redan grundlagt. Vi kan inte gå in och ändra de tillstånden eller de avtalen. Det är avtal som de har köpt och som staten har knutit med de här bolagen. 107 (): Det här utvecklade sig till en ganska bred eller i alla fall spretig publicservice-debatt, och det illustrerar väl det problem som finns med gränsdragningen i de här frågorna. Vissa publicservice-frågor som handlar om tillstånd, framför allt, ligger på medan andra ligger på kulturutskottet. Det kan kanske också finnas en och annan fråga som ligger nära näringsutskottet eller trafikutskottet. Och det är väl bakgrunden till den hänvisning som vi gör i betänkandet till den kommande publicservice-propositionen, och debatten med anledning av den, där ett antal av de frågor som vi nu har snuddat vid kan behandlas på ett bättre sätt. Jag tycker inte att det är något konstigt med det. Men för säkerhets skull får jag väl för protokollet och åhörarna slå fast att tillhör den delgrupp av partier som inte bara säger sig slå vakt om publicservice utan också gör det i politisk handling. Jag tror alltså att den moderata linjen, som ska uppfattas som ett stöd för publicservice, i realiteten är ett undergrävande av publicservice-idén, det här med smalare och vassare. Det blir möjligtvis smalare, men jag tvivlar på att det blir så mycket vassare. Man måste ge möjlighet för publicservice att vara en bred kanal för program av olika slag. Det här betänkandet är lite mer smalt. Det handlar om regeringens skrivelse och om DAB-radion och sådant, men det illustrerar ett problem som var inne på. Det gäller teknikutveckling, hur man förhåller sig till den med de politiska besluten när den tekniska utvecklingen går ganska snabbt. Och modeordet, eller vad man ska kalla det, som man tar till är teknikneutralitet. och jag har diskuterat det här tidigare. Det låter som en lösning på problemet. Man har en lagstiftning där man inte bryr sig om vilken teknik vi använder. Det är bara det att det inte riktigt fungerar. Det är snarare så att vi måste utforma lagstiftning, regler och politik som anpassas till den tekniska utvecklingen och de förändrade förutsättningar som ny teknik ibland leder till. Det som vi kallar teknikneutralitet är ofta teknikanpassning eller teknikflexibilitet eller någonting i den stilen. Det var bara en allmän reflexion kring detta begrepp. Det enda yrkande som jag har uppfattat vid sidan av yrkandet om bifall till utskottets förslag gäller reservation 1, och sparkar väl med denna välriktade reservation in en ganska öppen dörr. Vi ska titta på vad vi faktiskt säger om detta. vill att regeringen ska återkomma med besked om hur den avser att komma till rätta med problem som gäller frekvensfrågan. Tittar vi då i skrivelsen, vilket utskottet har gjort, ser vi att regeringen avser att noga följa utvecklingen och återkomma i frågan om digital distribution av radio i den mån det krävs politiska beslut eller ställningstaganden samt att ge Radio- och i uppdrag att ta fram underlag för en löpande bedömning av utvecklingen av olika tekniker för distribution av radio. Såvitt jag begriper är detta att tillgodose yrkande. Därför menar jag att det är helt obehövligt att bifalla detta. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. 108 () replik: Jag har två frågor till . Den ena gäller public service. talar varmt om publicservice, och vi är överens om att publicservice som begrepp är bra. Men vad jag tog upp i mitt anförande var den ökade politiseringen av publicservice. Och jag vill gärna höra hur anser att publicservice ska vara utformad. Ska det vara ett starkt politiskt inflytande över det, eller ska det vara, som är inne på, en typ av fonder där man kan söka pengar för olika publicservice-ändamål? Den andra frågan gäller det som sade när det gällde den teknikneutrala lagstiftningen. Vi vill ju ha en sådan från sida. En ny integrerad teknikneutral lagstiftning på telekommunikationens och rundradions område behövs, också med tanke på den stora mångfalden av tekniska lösningar för att skicka information. Då vill jag också höra hur ser på detta, om det ska vara en mängd olika lagar, till exempel om man skickar via kabel eller radiosignaler. Anser att det är omöjligt att samordna och få en mer enhetlig lagstiftning? 109 () replik: Jag vill börja med att ifrågasätta om det är någon ökad politisering som vi ser. Jag vet att det påstås i debatten från högerhåll ibland, men jag kan inte riktigt sätta fingret på vari denna politisering skulle bestå. När det gäller principfrågan kan jag säga: Om man med detta begrepp menar politisk styrning av programinnehåll eller någonting i närheten av det är jag definitivt inte någon anhängare av någon ökad politisering. Det är inte politikers, folkvaldas, roll i förhållande till publicservice. Däremot är jag för en politisering i den begränsade meningen att vi har ett politiskt ansvar för att se till att publicservice har goda förutsättningar till en god programverksamhet. Och lägger man det innehållet i begreppet ser jag absolut inte några problem med detta. Det brukar ibland också kallas demokrati. Sedan gällde det teknikneutralitet. Jag ville bara peka på en svårighet. Det är naturligtvis bra att sträva efter teknikneutralitet eller rättare sagt efter en lagstiftning som inte blir föråldrad på grund av den tekniska utvecklingen. Men jag har i något fall i utredningssammanhang tittat på just teknikneutralitet i förhållande till yttrandefrihetsgrundlag och sådana saker. Och det visar sig att ju mer man tittar på saken desto mer komplicerat blir det. Det är inte så att man löser problem enkelt genom att lansera begreppet teknikneutralitet, utan det är ibland en ganska komplicerad materia att hantera. Och jag har definitivt inte några färdiga lösningar på hur långt man kan komma i den vägen. 110 () replik: När det gäller publicservice låter det som om och jag ändå har samma grundläggande inställning, att det inte bör vara ett genompolitiserat begrepp utan att det är någonting annat. Och vi från har ju, som jag nämnde tidigare, tankar om att det ska finnas fonder som man kan söka pengar ur för egentligen vilket programföretag man vill arbeta för, men det ska vara publicservice-inslag. När det gäller den teknikneutrala lagstiftningen låter det på som att han inte är så intresserad av att försöka se om man skulle kunna komma närmare en sådan. Eftersom den tekniska utvecklingen går så snabbt kan jag också inse att det kan vara problem att hitta en totalt neutral lagstiftning. Men syftet måste ändå vara att man kan täcka in så att människor som arbetar med olika medier vet att det är en lagstiftning som gäller. 111 () replik: Först vad gäller skisserade fonder får jag nog faktiskt lämna återbud. Jag har inte satt mig in i förslaget och kan inte ge något bestämt besked om hur vi ser på det från sida. Det finns andra i partiet som kan det här betydligt bättre, och de har säkert svar på frågorna. När det gäller teknikfrågan är vi väl ganska överens. Det jag sade från talarstolen var inte menat som någon direkt polemik mot , utan det var mer ett ödmjukt påpekande om att detta inte alltid är så lätt som det låter från talarstolen. 112 () replik: Med anledning av den diskussion som nu har haft med skulle jag vilja fråga: Hur vill garantera att public service-företagen lever upp till sändningsvillkoren? Det är en ganska intressant frågeställning. När det gäller vår reservation var det intressant att lyfte upp en liten del av den och sedan kritiserade den sönder och samman. Det är ju en intressant debatteknik att inte ta med helheten. Jag kan hålla med om att detta att återkomma till inte var världens höjdare i den här reservationen. Men substansen ligger egentligen i det som kommer sedan, nämligen att andra olyckliga konsekvenser är att får svårt att leva upp till och bygga vidare på den nuvarande nivån i fråga om sändningar till minoriteter och andra särskilda grupper. Det är därför viktigt att det arbetas för en lösning som gör att dessa sändningar kan fortsätta i det marksända digitala tv-nätet. Vi tar också upp problematiken med den kommersiella radion och även med den kommersiella radion med nationella sändningar. Det var ytterligare substans, så frågan är om man så enkelt kan avvisa reservationen. 113 () replik: Nej, det kan man säkert inte göra. Det var säkert alldeles för lättvindigt från min sida. Jag menar att de problem som reservationen tar upp åtminstone delvis är reella problem som man måste ha ögonen på. Men jag är ganska trygg för tillfället med att man faktiskt följer de här sakerna på ett rimligt sätt. Därför tyckte jag inte att det fanns anledning att nu göra ett särskilt tillkännagivande från om detta. Hur garantera god public service? Det är ett ganska stort beting att försöka klara av att svara på det på och . Det tror jag inte att jag riktigt klarar av. Jag hade inte förberett mig för en allmän public service-debatt. Men några allmänna ord går väl att säga. Som jag var inne på tror jag inte på idén att man ska renodla public service i den meningen att public service enbart eller huvudsakligen ska syssla med programverksamhet som de kommersiella kanalerna inte finner tillräckligt lönsamma. Jag tror tvärtom att för att public service ska ge både tillgång till så kallade smala program och program med hög kvalitet för en bred publik måste man ha möjlighet att verka på hela området för tv-produktion, inklusive dokusåpor, även om jag inte tror att antalet dokusåpor är någon bra mätare på den kulturella nivån i landet. Men även public service-tv och -radio måste ha möjlighet att ha ett mycket brett programutbud för att kunna hålla kvaliteten på alla områden. 114 () replik: Det var en intressant diskussion som kom in på i slutet. Men han missuppfattade min frågeställning, för jag frågade hur man garanterar sändningsvillkoren. Det som han var inne på handlade mer om vad kulturutskottet ska syssla med, medan garantierna för att säkerställa sändningsvillkoren ligger på område, dels i medielagstiftningen, dels när det gäller arbete. Det var dessa korrigeringsmekanismer som jag funderade över om han hade några synpunkter på. Det hade väl inte varit så hemskt farligt att ge regeringen en puff när det gäller att använda det marksända digitala tv-nätet även för radiosändningar eftersom det finns ett utrymme för det. Jag har ett antal boxar hemma. I den gamla boxen fanns inte den möjligheten, men med de nya boxarna ser man när man går in på menyerna att man faktiskt också ska kunna ta emot radiosändningar, men de finns inte där. Det hade ju varit väldigt bra. Problemet är att den flexibiliteten inte finns i mottagningen. Men för dem som ändå har det här systemet vore det en klar fördel att i samma system kunna ta emot ett antal radiokanaler. Jag förstår inte varför inte utskottet kunde göra ett allmänt uttalande. Man behövde inte göra ett tillkännagivande, men man tar över huvud taget inte upp substansfrågan. 115 () replik: Jag ber om ursäkt för att jag missuppfattade frågan från . Jag tror jag ska uttrycka mig försiktigt, för detta är inte mitt huvudområde att vi har möjligheter genom och på annat sätt att tillse och följa hur sändningsvillkoren följs. Går det att visa på att jag har fel i detta är jag definitivt öppen för att titta på vad som kan göras, men ser jag inte något sådant behov. Tillkännagivande nej, himlen faller inte ned om gör ett tillkännagivande i den här frågan. Men jag tycker rent allmänt att bör ransonera sina tillkännagivanden till sådana frågor där det faktiskt finns anledning att korrigera regeringens linje, och det tycker jag inte att det finns här. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Tillämpningen i av den europeiska arresteringsordern Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU15 Tillämpningen i av den europeiska arresteringsordern (skr. 2005/06:62). 116 (): Vi har som enda parti skrivit två reservationer när det gäller den europeiska arresteringsordern, och jag ber att få yrka bifall till reservation nr 2. Det som den reservation som jag yrkar bifall till i första hand handlar om är tillkomsten. Vi har diskuterat detta i kammaren vid många tillfällen, då vi anser att det är olyckligt att vi fattar lagstiftningsbeslut utan att vi har klart för oss vilka följdlagstiftningar som de för med sig. Det här är något som vi har pratat om . Tillkomsten av det här går hastigt och saknar förutsägbarhet. Det känns speciellt tråkigt när det gäller den här typen av lagstiftning som vi vet egentligen inte handlar om en permanent stabil lagstiftning utan handlar om en glidande process. I och med att Europeiska unionen utökas tillkommer flera medlemsstater som naturligtvis har möjligheter att vara med och påverka, och det förs en debatt och en diskussion. Vi vet liksom inte riktigt var vi kommer att hamna i detta. Och bristen på möjlighet att omförhandla detta tycker jag känns besvärande. När det gäller den specifika europeiska arresteringsordern har jag och Vänstern i ett särskilt yttrande pekat på just det olyckliga i att ett 1516-årigt barn kan överlämnas till ett annat land för lagföring för ett brott som inte ens är något brott i . Vi har ju delvis avskaffat den dubbla straffbarheten. Jag tycker att det här känns olyckligt. Mitt yrkande i motionen är att vi ska se över den här delen, och det tror jag att vi naturligtvis konsekvent måste göra även . Vårt EU-medlemskap handlar nämligen inte om, som så retoriskt lyckades formulera det, ett innanförskap eller ett utanförskap. Det handlar snarare om hur och i vilken del vi samverkar och på vilket sätt vi kan påverka de avtal som vi sluter med alla de övriga europeiska medlemsstaterna. 117 (): Låt mig inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de två reservationer som finns till betänkandet. Jag ska inte föra någon debatt om EU-politik eller om huruvida vi ska ha ett EU-samarbete. Låt mig bara konstatera att vi har fört diskussioner i kammaren om arresteringsordern. Vi har gått över argumenten åtskilliga gånger, och vi har då sagt ja till denna arresteringsorder. Det här handlar om hur tillämpningen ser ut. Låt mig bara konstatera att här finns ett mervärde för oss i det europeiska samarbetet. Sammanlagt har 32 personer överlämnats för lagföring till som det här gäller. Från har två fall överlämnats eller vägrats att överlämnas. Jag nämner detta därför att det visar en poäng. Det visar att det finns vägransgrunder som tillämpar. Det är viktigt. Det är viktigt att vi inser att vi inte bara hur som helst överlämnar personer utan egen rättslig prövning i . Det är också viktigt att iaktta det faktum att vi har fått bra utfall av detta. Vi har kunnat få tag i människor som annars skulle ha sluppit undan rättvisan. Det är bra. Egentligen är det här helt okomplicerat. Vi känner till argument, och jag ska inte ta upp kammarens tid med att upprepa de argument som både och en stor majoritet i har sagt ja till. Vi har gått över detta om och om igen, så det finns nog ingen anledning att göra det . Låt mig bara konstatera att det här ger ett mervärde till vårt europeiska samarbete. Låt mig också konstatera att det europeiska samarbetet stärks och fördjupas. För den som inte vill vara med och som vill stå vid sidan är det lätt att hitta på saker och ting som man gnäller och pratar om. Men för oss är det viktigare att se det mervärde som samarbetet ger. Och det här samarbetet är bra för . Det har hjälpt oss, och det kommer att hjälpa oss, och jag tycker att vi även i fortsättningen ska se till att det rättsliga samarbetet fördjupas på det område som vi tror oss veta kan hjälpa oss i arbetet med effektiv brottsbekämpning. 118 () replik: Självfallet måste det kunna ske ett överlämnande av brottslingar mellan rättsstater, . Det har vi aldrig motsatt oss. Jag tror att det är väldigt viktigt. Men jag tror att du onekligen har gått på det som jag sist nämnde om utanförskap eller innanförskap. Det handlar inte om antingeneller, utan det handlar om hur. Jag underströk särskilt i mitt framförande förutsägbarheten av denna arresteringsorder. Det är där jag tycker att det är av vikt att vi är noga med att se hur detta används och hur det tillämpas. Det får inte bli något slags uppgivenhet. Hur ställer du dig till den delvis avskaffade dubbla straffbarheten om vi till exempel får ett brott som förs in på listan för vilket vi inte har någon straffbarhet? Det kan ju leda till konflikter och problem. 119 () replik: Det gläder mig att inte motsätter sig att vi ska överföra folk som har gjort fel och som får bli överlämnade till rättvisan. Du pratar om hur. Men du glömmer att tala om att redan innan tillämpningen av arresteringsordern kom hade vi en mekanism som gjorde det möjligt att överföra folk. Det kan du inte på något sätt vägra att inse eller erkänna. Det handlar om att vi har kommit överens om att göra detta på ett mer effektivt sätt. Vi ska underlätta och göra det hela smidigare. Vi ska se till att det går bättre för oss i kampen mot den internationella brottsligheten. Både du och jag vet att är brottslingarna så internationellt organiserade att de utnyttjar minsta lilla svaghet i vår brottsbekämpning. Om de vet att vi samarbetar så kommer de inte att utnyttja detta. Vi har fått ett bättre, effektivare samarbete på området. Det kan du inte vägra att erkänna. Det handlar inte om hur. Du får nog erkänna det faktum att du vill ha möjlighet att demonstrera ditt ogillande av vårt EU-samarbete. 120 () replik: Nej, det vore att förenkla det hela. Jag underströk ju att det fanns tidigare utlämningsavtal. har utlämningsavtal även med andra länder, utanför EU. Då har vi möjligheter att sätta upp villkor och att pröva det hela. Det gör vi visserligen också i det här, men jag lyfter upp fingret och varnar för detta: Vart är vi på väg? Vilka möjligheter har vi att omförhandla avtalen när det gäller utlämning om andra länder för upp brott på listan som inte vi kan acceptera? Vi har en viss möjlighet till vägransgrunder; jag känner väl till dem. Men det finns en passivitet och en uppgivenhet från svensk sida där man säger: Javisst, nu har vi antagit rambesluten och måste vi följa detta till punkt och pricka. Det är där jag sätter upp mitt finger, varnar och säger att här måste vi ha möjligheter att ha våra egna värderingar som ger en vägransgrund som kanske inte finns bland de vägransgrunder som finns angivna. Det handlar till exempel, och framför allt, om brott som inte är brott men som kan klassificeras som brott i andra länder. Det kan till exempel handla om abort. Det är en fråga, men den är inte riktigt aktuell. Däremot finns det olika politiska verksamheter som kan klassas som brott i andra länder men som inte gör det här. Det är för att slå vakt om den demokratiska möjligheten. 121 () replik: erkänner att det finns vägransgrunder. ((): Javisst gör det det!) Du erkänner också att det handlar om allvarliga brott. ((): Det gör det oftast.) Du vet mycket väl att det här i allt väsentligt är ett mellanstatligt samarbete. Eftersom detta samarbete är ömsesidigt och bygger på en mellanstatlig förhandling har lika stora möjligheter som vilken annan medlemsstat som helst att säga nej om det kommer upp nya saker som vi inte vill ha. Vi är inte passiva långt därifrån! Vi är aktiva. Det är därför vi vill gå vidare och fördjupa det samarbete som gör att vi blir effektivare mot brottslingarna. Det handlar om att vi ska komma åt folk som exporterar narkotika och på ett synligt sätt drar in våra ungdomar på en brottslig bana.