prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — Det gäller till exempel miljöförstöring, vattenbrist och fattigdom och att främja uppbyggandet av en stabil säkerhetsgemenskap i vårt närområde. Jag sade i mitt anförande att export till och militärt samarbete med diktaturer och krigförande länder skulle upphöra. Jag fick en fråga från om vilka länder det skulle kunna vara. I exemplet har nämnts , , och , och det finns en liten lista till. Jag vill ställa en fråga till försvarsministern. Om EU skulle framföra förslaget att man skulle häva vapenembargot mot , hur skulle då agera och ställa sig till det? Jag har också en fråga när det gäller ubåtssamarbetet med med ubåten som finns utanför i . Hur skyddar den svenskt territorium, och vem är den gemensamma fienden? På vilket sätt bidrar det till stabilitet och säkerhet i vårt land? 39 Försvarsminister () replik: Frågan om EU:s beslutsfattande kring vapenembargot mot ligger något vid sidan om dagens budgetdebatt. Det är heller inte en fråga där jag är föredragande i regeringen, utan det är utrikesministern som är det. Jag förutser dock för egen del ingen förändring av det svenska förhållningssättet i denna fråga. Vår ubåt i tycker jag är ett mycket bra och handfast exempel på internationellt utbyte inom försvarsområdet till ömsesidig nytta. Vår ubåtsbesättning får träning och möjligheter till samverkan som den inte skulle ha fått på hemmaplan. Det ger oss också möjligheter att testa vår utrustning i en helt annan miljö. Jag menar att det är en typ av samarbetsprojekt som gagnar båda de parter som är involverade, såväl den amerikanska Stillahavsflottan som den svenska marinen. 40 () replik: Försvarsministern gör tolkningen att vapenembargot inte ingår i dagens budgetdebatt. Jag är helt övertygad om man vid ett annat tillfälle kommer att återkomma till frågan om , vapenembargot, ställning och EU. För att återgå till ubåten: Den frågan skulle man ändå kunna hänföra till dagens budgetdebatt. Hur mycket kostar det att ha en ubåt liggande där och hur länge ska den ligga där? Tänker vi förlänga kontraktet? Tänker vi utöka detta och ha liknande samarbete med andra länder inom ubåtsverksamhet? Tänker vi stationera försvarsverksamhet i andra länder i ett nära samarbete? Försvarsministern nämnde till exempel att han inte är helt avvisande till luftsamarbete med något annat land. Är det så vårt framtida försvar kommer att se ut med den nya regeringen? 41 Försvarsminister () replik: Jag tror att det möjligen blev någon sorts sammanblandning. Vad jag sade var att jag inte utesluter att även flygstridskrafter skulle kunna komma till användning i internationella operationer. Det har funnits någon sorts mental begränsning till arméförband. Vi tog det första steget att bryta denna när den tidigare regeringen skickade iväg korvetten . Det finns inte heller där skäl att ha någon mental begränsning. Jag utesluter som sagt inte att också svenska flygstridskrafter skulle kunna fullgöra en funktion internationellt. Men det innebär inte någon målsättning eller strävan. När det gäller ubåten i är det så att det från början var ett önskemål från amerikanerna att få hyra en ubåt av oss. Då sade vi: Nej, det får ni inte. Men vi kan gärna komma över med vår egen besättning och öva med er. Det utgår en ersättning för detta. Däremot har jag inte klart för mig vad det är för sluttidpunkt som gäller enligt det avtal som har träffats mellan och . Det måste jag be om att få återkomma till. 42 () replik: Jag tycker att det är en bra proposition, trots en orimligt kort startsträcka, som nuvarande konstitution stadgar. Det har varit ett lödigt deltagande från försvarsministern en bra start. Det känns bra för mig som allianspartner. Min fråga har aktuell bäring på försvarets möjligheter, intresse och resurser . är det en utfrågning här i om den planerade gasledningen från till , ordnad av utrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. har vi försvarsministern här i kammaren, och jag tycker att det kan vara bra med ett litet inspel till den debatt som kommer att ske . Den har uppenbarligen också försvarspolitiska och säkerhetsmässiga aspekter, som försvarsministern har redovisat på ett bra sätt i debatten. Min uppfattning är att det finns bättre alternativ för dragning av gasledningen än i vårt känsliga innanhav med stora miljöbekymmer och även andra bekymmer. Det borde finnas bättre sträckningar. Jag hoppas att den inte blir av. Men om den nu skulle bli av är uppenbarligen planerna att till exempel ryska fartyg regelbundet ska ha tillsyn och kontroll i ekonomiska zon där gasledningen går fram. Är det så självklart? En tanke som har slagit mig och som har framförts i debatten är att det här jobbet inom ekonomiska zon skulle kunna skötas av svenska fartyg. Vi har kompetensen att ta ansvar för ett sådant uppdrag i ett sådant läge. Det har även framförts förslag om att en bredare sammansättning av ett antal skulle kunna ta på sig ett ansvar, så att i alla fall den aspekten ut. Som sagt: Jag är ingen anhängare av gasledningen. Den går ändå genom vår ekonomiska zon. Den kan förverkligas. Hur ser försvarsministern på frågan? 43 Försvarsminister () replik: Det är ju inte vår gasledning, och det gör att våra möjligheter är små när det gäller att påverka hur den förläggs på land eller i och i sådana fall med vilken sträckning. Det har med hänsyn till utformningen av havsrättskonventionen mycket små möjligheter att påverka. Det vi kommer att kunna påverka enligt nationell lagstiftning i tillståndsprövningen är framför allt miljöaspekter på ett sådant här projekt. Jag delar uppfattning att det finns starka miljöimplikationer av ett sådant här projekt, inte minst mot bakgrund av att vi har 100 000 minor liggande på plus stora mängder av dumpade kemiska stridsmedel. Jag kan bara konstatera att detta ännu inte är ett regeringsärende. Följaktligen har regeringen inte heller diskuterat frågan närmare och har ännu ingen ståndpunkt. Jag har dock gjort det ganska självklara konstaterandet, som jag naturligtvis står för, att ett sådant här projekt har energipolitiska implikationer, miljömässiga implikationer och även säkerhetspolitiska och försvarspolitiska implikationer. 44 () replik: Jag hade en fråga om tekniken, men med all respekt för att försvarsministern inte går in på den är jag nöjd med svaret. 45 (): För den del av som jag representerar, , utföll försvarsbeslutet positivt. Med F 17 och helikopterbataljonen i tillsammans med marinbasen i utgör förbanden en väl fungerande och integrerad garnison. I världsarvsstaden bedrivs högteknologiska utveckling i samma miljö som riggningen av linjeskepp ägde rum. Har ni någonsin vägarna förbi får ni definitivt inte missa tillfället att uppleva ett stycke levande historia i dess innersta mening. Jag ser att talmannen instämmer i detta. Trots denna positiva inledning vill jag uppmärksamma ett i mitt och många andras tycke märkligt beslut. Det gäller Säkerhetspluton sjö förlagd till fort i Karlskronagattet. Säkerhetspluton sjö är den delen av säkerhetsbataljonen. Den producerar ca 70100 säkerhetssoldater med uppgift att utbilda främst militärpolis, hundförare, säkerhetsunderrättelse, säkerhetsskydd och stridsbåtsförare. Plutonen har till uppgift att skydda prioriterade resurser och därtill hörande baser, hamnar, fartyg, personer med mera mot säkerhetshotande verksamhet. Med en mycket vag formulering i budgetpropositionen 2005 beslutade den förra regeringen att flytta plutonen från till . Det finns ingen logik verksamhetsmässigt bakom beslutet. En pluton som är specialutbildad på att skydda marinens resurser ska alltså inte verka eller öva på den enda plats där marinen finns . Infrastrukturella satsningar på uppskattningsvis ca avseende byggandet av en ny hundgård, en så kallad referensanläggning, har gjorts. Den invigdes så sent som . Motsvarande satsningar, om än inte så stora, behöver nu göras i . Stora insatser kastas nu över bord. Ofrånkomligt uppkommer givetvis tanken om detta inte var ett rent politiskt beslut. fick ju stryka ordentligt på foten i försvarsbeslutet . Jag sympatiserar i och för sig med tanken att andra stad bör ha ett fullgott skydd mot yttre hot, men kanske inte just detta förband som har sin specialinriktning mot resurser. Varför tar jag nu upp denna detalj när det har talats i breda termer här i salen ? Jo, främst givetvis för sakens skull med en bakgrund i marinen är jag väl förtrogen med verksamheten och vilka följder som beslutet får men också för att understryka det som även försvarsministern uttryckt strax efter sitt tillträde och även här i kammaren , nämligen vad som kan bli följden när politiker lägger sig i detaljer. Som försvarspolitiker har vi till uppgift att utarbeta framtida försvars- och säkerhetspolitik och dess inriktning. Att organisera sig därefter är Försvarsmaktens personal långt mer lämpad för. Vad gäller just det här beslutet har åtminstone inte jag mött någon inom försvaret som tycker att det här är en särskilt fiffig idé, och då har jag pratat med många. har processen satts i gång av den förra regeringen. Tiden har varit kort för en förändrad inriktning , men hos mig är det sista som dör hoppet. Jag hoppas därför att försvarsministern tar tillfället i akt att lyssna till säkerhetsplutonens personal och dess tankar om den framtida verksamheten när han besöker marinbasen . Varmt välkommen till ! Jag byter nu spår lite grann. hade jag förmånen att tillsammans med delar av försvarsutskottet besöka , trängregementet, Markstridsskolan i samt Livregementets husarer i . Det var ett mycket välplanerat och informativt besök. Ett välformulerat tack framfördes av försvarsutskottets ordförande , och jag vill återigen förnya detta tack till personalen härifrån. Sedan vill jag säga att om det är någonting som jag som politiker alltid uppskattar hos tjänstemän är det att man är uppriktig och en smula obstinat. Jag uppskattar när man inte bara presenterar bekvämligheter för oss politiker. Det gjorde inte heller regementschefen och officerarna vid det här besöket. Man tog tillfället i akt att ställa oss inför ett antal svåra frågeställningar. En av dessa frågeställningar har jag burit inom mig sedan det här besöket. Den vill jag gärna lyfta fram här i kammaren. Vårt alltmer fördjupade internationella engagemang innebär att svenska kvinnor och män kommer att hamna mitt uppe i exploderande konflikthärdar och livsfarliga situationer. kommer att ha huvudansvaret för den europeiska insatsstyrkan i form av . Vi kommer då att vara först på plats. Är vi verkligen mentalt beredda på det? Hur kommer vi att reagera när kapten , underrättelseofficer och tvåbarnsmamma, visas upp i tv på en halvsuddig video med en bindel för ögonen och en pistol mot tinningen som maskerade gisslantagare mässande läser upp sin kommuniké? Man ser tydligt att kapten utsatts för misshandel. Den här bilden har vi ju sett förut, men då har det inte handlat om svenskar. Hur kommer vi egentligen att reagera innerst inne? tog upp detta med folkförankringen tidigare i sitt anförande. Hur pass förankrat är detta? Kommer vi här inne i kammaren att stå pall när medierna ifrågasätter legitimiteten i att svenska män och kvinnor utsätts för livsfara i andra länder långt bort från gränser? Jag lämnar frågan öppen. Jag lämnar kvar bilden i ert inre att fundera över. Men jag gör det inte för att avskräcka. Det är precis tvärtom. Jag tar upp detta svåra ämne för att medvetandegöra vilken verklighet vår personal inom försvaret tränar för. De vässar sina metoder och färdigheter och tränar återigen med målet att få hem alla välbehållna. De behöver alla vårt stöd. De behöver vara förvissade om att vi här inne backar upp dem till om det värsta tänkbara skulle inträffa. När jag ser hur man förbereder sig inför på F 17 i , i marinbasen och senast nu , känner jag mig inte bara stolt utan väldigt stärkt i uppfattningen att vi faktiskt har ett oerhört modernt och professionellt försvar. Det är framtidsinriktat men tar också hänsyn till de mjuka frågorna. Omdaningen av Försvarsmakten har varit, och är fortfarande, smärtsam i många avseenden, men den är absolut nödvändig och speglar vår förändrade omvärldssituation. Kanske behöver vi ta några steg tillbaka för att kunna ta ytterligare kliv framåt. Klart är i alla fall att våra soldater ska ha bästa möjliga förutsättningar i form av utbildning och utrustning oavsett om de verkar på svensk mark eller internationellt. Jag vill yrka bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande i sin helhet. 46 (): Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten . Men när jag lyssnar på de fyra borgerliga partiernas företrädare och funderar på vad de har sagt och vad de har fört fram blir jag lite orolig. Vem kommer att få det största inflytandet på regeringen och försvarsministern när det gäller inriktningen av den kommande försvarspolitiken? Det här betänkandet är egentligen en socialdemokratisk produkt. Det handlar om det förra beslutet vi fattade, inriktningen 2004, men också budgeten . Det har gjorts smärre justeringar, som vår ordförande sade. ÖB och Försvarsmakten har gjort ett enormt arbete med den omställning som pågår och ska ha all heder av det. från tar upp diskussionen om försvarsmaterielförsörjningsplanen och ett ökat beroende av att köpa försvarsmateriel över disk. Det ställer vi också oss bakom, men det ska vara en tänkt strategi för detta. Försämrade utvecklingsmöjligheter när det gäller nätverksbaserat försvar är ytterligare ett område där vi ligger i framkant i och kanske också är världsledande i vissa delar. Vi har ett försvarsmaterielsystem inom exempelvis flygvapnet som är unikt. Jag menar att detta är viktigt. De spin-off-effekter vi får av detta leder faktiskt till en utveckling för hela det svenska näringslivet. nämner också värnplikten. Vad jag förstår menar och att vi går mot en yrkesarmé, och till syvende och sist går vi med i Nato. Här har försvarsministern i en radiodebatt sagt att det kanske sker . Ser ni framför er den försvarspolitiska inriktning vi har? från säger att den socialdemokratiska försvarspolitiken var jättebra och att man följer den och har ställt sig bakom den fast det bara handlar om pengarna. från säger i princip att det här beslutet var bra, men att vi nu har fått en regering som verkligen tar de här frågorna på allvar. yrkar hon bifall till förslaget i det här betänkandet som indirekt är en socialdemokratisk produkt. Jag är lite oroad. Jag förväntar mig att debatt på det försvarspolitiska området också rör den borgerliga politiska inriktningen av försvarspolitiken. Då kommer vi socialdemokrater att lägga fram kommittémotioner och föra en ordentlig försvarspolitisk debatt utifrån de förutsättningar som den borgerliga politiken ger. 47 () replik: Jag vill särskilt tacka för att han ger mig möjlighet att replikera. Det var länge sedan. När det gäller nätverksbaserat försvar och våra ledningssystem måste väl också , som är en ansvarskännande politiker, bli orolig när han tar del av Statskontorets rapporter. Statskontoret har följt det här materielprojektet sedan det startade för fyra . I varenda rapport talar man om ett oerhört stort risktagande. Man talar om brist på konkretion och om att detta inte tillför några mervärden till den insatsorganisation som har. Jag menar att det vore skam och ett brott mot vår lojalitet här i kammaren om vi inte tog fatt i detta och granskade vad det är som kommer ut av alla de många hundra miljoner som har satsats på projektet . talar om våra kommunikationssystem som fullständigt unika. Det är då jag blir väldigt rädd, herr talman. Varenda gång gör någonting unikt blir vårt bekymmer att vi inte kan samarbeta med andra när vi befinner oss ute på det internationella fältet. Då måste vi bygga om våra prylar, justera dem och uppgradera dem, och detta kostar mycket mer pengar. Varje egen lösning är en särlösning, och det är ett stort problem. säger att om får styra så blir det kanske inte någon värnplikt framöver, och det kanske blir ett Natomedlemskap. Jag kan inte avstå från att ta den passningen. Jag hade ju hoppats att också tycker att det är ett stort problem att, som jag sade tidigare i talarstolen, endast en av fyra som vi utbildar män och kvinnor i det svenska försvaret kommer till användning för huvuduppgifter. Tre av fyra utbildas förgäves med avseende på den dominerande uppgiften. Vilken lösning har socialdemokratin på detta problem? vill jag ta upp frågan om Nato. I försvarsbeslutet fanns det en formulering från den gamla regeringen där det hette att varken tar eller ger några ömsesidiga försvarsförpliktelser men vi utgår från att om hotas ska vi inte möta detta hot på egen hand. Jag kan bara konstatera, , att ni vet att vi är beroende av säkerhet från andra länder, men du är inte beredd att acceptera detta den dag som är. 48 () replik: När det gäller försvarsmateriel och försvarsmaterielutveckling handlar det mycket om att man vågar titta in i kristallkulan och se vilka förutsättningar och möjligheter det kan finnas för att möta ett hot, oavsett vad det än är för någonting. Visst är det så att det kanske finns försvarsmateriel som vi skulle behöva utveckla ytterligare jämfört med hur det är , men jag ser nätverksbaserat försvar som en utveckling som kan leda till ett ännu modernare försvar än vi har på grund av att tekniken som sådan redan finns och kan appliceras också internationellt med exempelvis Nato. Sedan är det självklart att vi har kommit lite för långt. Vi har gått lite för snabbt fram, och det betyder naturligtvis att vi kanske måste bromsa, men själva tänkesättet när det gäller nätverksbaserat försvar är det viktigt att ge en signal till Försvarsmakten om att jobba utifrån, för det handlar om teknikutveckling. Jag är jätteoroad över inriktning när det gäller försvarspolitiken och också den internationella politiken kopplad till ett Natomedlemskap. Det är fortfarande så att en del av länderna i Nato har kärnvapen, och det betyder alltså att vi ska ställa oss bakom en politik där man har kärnvapen som strategiska vapen. Det kan socialdemokratin aldrig ställa upp på. Man kan inte förglömma att det är på det sättet. Jag menar att vår militära alliansfrihet har skapat förutsättningar för oss för att vara kritiska emot de länder som ingår i Nato som vi har varit en intressant och bra samarbetspartner när det gäller internationella konflikter runtom i världen. Vi har deltagit i alla de militära operationer där Nato har ställt frågan utifrån ett FN-mandat utan att för den skull ha mistat någonting förutom kanske att vi inte sitter längst in i ledningssystemet. Vi har utfört våra uppgifter på ett betydande och effektivt sätt, och det känner jag mig stolt över som svensk försvarspolitiker. 49 () replik: Som jag antydde är ju konflikten mellan den internationella inriktningen och den nationella inriktningen också en konflikt mellan var vi ska lägga våra resurser. Ska vi alltså satsa på sådant som behövs här och , eller ska vi satsa på sådant som kanske behövs om 10, 20 eller ? säger då: Om vi bara får fortsätta utveckla lite av de här ledningssystemen så kanske det blir något ännu finare . Då slås jag av att han uppenbarligen inte har tagit del av den huvudsakliga tanken i de senaste socialdemokratiska årens försvarspolitik. Den gick nämligen ut på att det vi ska satsa på, det ska kunna användas här och i insatsförsvaret. Detta är förvånande. Den formulering som jag återgav från försvarsbeslutet visar ju att Socialdemokraterna litar på Nato. Den visar att vi inte är inne i en planering för att ta hand om vårt eget försvar, utan vi utgår från att andra ska hjälpa oss att möta de hot som uppstår. Problemet är ju att denna insikt, som Socialdemokraterna har haft , aldrig uttalas. Det finns ett hyckleri inom svensk säkerhetspolitik. Vårt beroende finns där, och det vet om. Sedan säger att ett medlemskap i gör att vi inte kan vara kritiska mot andra länder inom alliansen. Det påståendet stämmer inte. Jag tror att det egentligen är precis tvärtom. Det faktum att står utanför Nato gör att vi måste vara duktiga och följsamma inom en rad områden. Jag för min personliga del har som riksdagsledamot sett hur till exempel norrmän är öppet kritiska mot många av de felaktigheter som gör sig skyldigt till. Men från har alltid kritiken varit mera försiktig. Jag skulle kunna ge en lång rad exempel på detta, herr talman, men dessvärre räcker tiden inte till. 50 () replik: Då menar och att JAS system när det gäller kommunikation inte ska användas och utvecklas på grund av att det är en del i det nätverksbaserade försvaret. Är det det som menar? Ska vi gå tillbaka till någon form av gammal strategi när det gäller försvarets utveckling för att möta den hotbild som finns? Jag förstår inte det. Sedan kan man alltid göra förändringar i utvecklingen utifrån de olika materielsystem vi har. Men tänket bakom ett nätverksbaserat försvar handlar ju om att kunna prata med varandra, att leda varandra mot ett mål som finns och på det sättet få största möjliga effekt av den insats man ska göra. Det är nätverksbaserat försvar, och det vill jag fortsätta utveckla, för jag tror att det är en förutsättning för att ha ett ännu vassare försvar än vad vi har . Det sista jag vill säga är att vi ingår i ett EU-samarbete, där vi , som flera har sagt här, ställer upp med en bättre grupp för att möta upp utifrån ett EU-perspektiv kopplat till ett mandat från , en insats mot någon form av situation som sker från . Det tycker jag är ett modernt sätt att tänka. Nato är för mig en gammal struktur. Även om de försöker förändra sig för att möta framtiden är organisationen fortfarande föråldrad, konstruerad för att möta i någon form av hotbildssituation. Jag tror att det är bättre att vi är med och utvecklar EU:s säkerhetspolitik och utifrån våra svenska mått inriktar oss på att det är FN som är basen för de insatser vi ska göra utifrån säkerhetsrådets beslut. Det finns ju länder inom Nato som emellanåt anser att man inte behöver lyssna på säkerhetsrådet utan kan göra vissa insatser utan deras medgivande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration (prop. 2006/07:1 delvis). 51 (): Det gläder mig att statsrådet lever upp till en gammal fin tradition av statsrådsmedverkan i våra migrationspolitiska debatter. När vi nu ska debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 2006/07:SfU2 Utgiftsområde 8 i regeringens budgetproposition så är det en något annorlunda bild som målas upp. Det är inte så att politiken drastiskt har förändrats, men genom att , nu samlar sig kring hållning inom politikområdet kommer kanske retoriken att förändras. Jag har tidigare i samband med migrationspolitiska debatter talat om värdet av en bred förankring. Vi socialdemokrater och den socialdemokratiska regeringen har haft utgångspunkten att ska ha en generös flyktingpolitik med bred förankring. En stabil politik innebär också att den som söker skydd i vårt land har en tryggare situation. Vi står givetvis bakom denna politik även fortsättningsvis. Majoritetstexten i detta betänkande visar i stora stycken på att denna förankring nu har breddats, och jag vill inledningsvis yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen 1 samt hänvisa till det särskilda yttrande som vi socialdemokrater lagt med anledning av betänkandet. har antalet asylsökande ökat markant. har påtalat för regeringen behovet av att skriva upp prognoserna med . Det är en dramatisk förändring som givetvis sätter stor press på de organisationer som har att hantera de personliga öden som varje asylsökande utgör. Vid sammanträde med framkom att den nuvarande inströmningen pekar mot 30 00035 000 asylsökande . Situationen blir ännu mer komplicerad av det stora antal ensamkommande barn som har anlänt och som har fastnat i mottagningskommunerna på grund av svårigheter att få landets kommuner att ta ett solidariskt ansvar. pekar siffrorna mot att 800 ensamkommande barn kommer att ha anlänt före årets utgång.