prot · GU0941 · 2006-12-15 00:00:00 — 1 § Anmälan om personlig ersättare för vald ledamot av riksdagsstyrelsen Förste vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som personlig ersättare för i riksdagsstyrelsen. Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna skrivelse: Härmed meddelas att utan ändring i beslut om utgången av riksdagsvalet avslutat prövningen av inom besvärstiden inkomna överklaganden över valet. beslut att fastställa utgången av riksdagsvalet har därmed vunnit laga kraft. 3 § Meddelande om information från regeringen Förste vice talmannen meddelade att skulle statsminister () lämna information från Europeiska rådets möte . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:147 Till Interpellation 2006/07:147 Växtförädlingens framtid i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2006/07:148 Till Interpellation 2006/07:148 Åtgärder mot import av illegalt avverkat timmer av Per () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2006/07:Ju1Ju3 till justitieutskottet /07:N1N5 till näringsutskottet /07:Ju4Ju6 till justitieutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /07:NU1 och NU2 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /07:MJU1 och MJU2 betänkanden /07:SkU9, SkU4 och SkU7 7 § Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Föredrogs socialutskottets betänkande 2006/07:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. (prop. 2006/07:1 delvis). 1 (): Svensk sjukvård står sig väl i internationella jämförelser. Den håller hög kvalitet, den är väl utvecklad, den är förhållandevis rättvist fördelad och använder resurserna på ett effektivt sätt. Men allt är inte bra. När det gäller väntetider i vården har vi inte mycket att skryta med. Och även om vårdgarantin innebar ett stort steg framåt så finns det mycket mer att göra. Den viktigaste lärdomen av olika undersökningar är dock att det är väldigt mycket som vi inte vet om svensk sjukvård. Därför gav den tidigare socialdemokratiska regeringen i uppdrag att tillsammans med sjukvårdshuvudmännen ta fram kvalitetsindikatorer och öppna kvalitetsjämförelser. Det är ett arbete som jag hoppas kommer att få fortsätta. Vi socialdemokrater anser att vårdens kvalitet och varje patients rätt att få den bästa tillgängliga vården utifrån sina behov är ett samhälleligt och politiskt ansvar. Kvalitetssäkring av vården kan aldrig överlämnas till marknadskrafter. Det är bra att ge patienterna valmöjligheter inom vården. Men ingen ska lämnas i sticket med risk att välja en vårdgivare som inte uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Kring detta hoppas jag att det finns en stor uppslutning i denna kammare. Vi ska nu behandla den nya borgerliga regeringens första budget inom vårdens och område. Vi socialdemokrater står självklart bakom vårt yttrande och alla våra reservationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 1, 3 och 10. Jag är glad över att vi har statsrådet här, och jag hoppas att vi kommer att få se socialminister eftersom han är anmäld på talarlistan. Det är bra när ministrarna deltar i debatten. Det finns naturligtvis områden i budgeten där vi är överens, och låt mig nämna två sådana. Det gäller först psykiatrin, där det är mycket bra att nya resurser satsas. Det är ett område med stora brister och tillkortakommanden, och där både satsningar och resursförstärkningar behövs. Jag hoppas att vi får anledning att återkomma till en mer fördjupad debatt om psykiatrin då vi får möjlighet att diskutera bland annat psykiatrisamordnarens många förslag. Inom äldreomsorgen är behoven också mycket stora. Det behövs en utbyggnad av hemsjukvården, en genomgång av läkemedel för äldre, en satsning på demensvården, flera platser i särskilda boenden, bättre stöd till anhörigvårdare och mer resurser till äldreforskningen. I den nationella utvecklingsplanen för vård och omsorg om äldre drog vi socialdemokrater upp riktlinjerna för en mångårig satsning. Och i vårpropositionen presenterades en miljardsatsning på äldreomsorgen. Även om den borgerliga regeringen har gjort en något annorlunda prioritering inom dessa ramar bland annat satsar man inte på personalens kompetensutveckling så vill jag säga att vi socialdemokrater i huvudsak är glada över att se att det finns en bred politisk enighet om att stora resurstillskott måste tillföras för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen och se till att alla som behöver och vill verkligen får plats i äldreboenden. Jag skulle vilja ställa en fråga till som är mycket viktig när det gäller resurstillskottet till äldreomsorgen. Kommer pengarna till äldreomsorgen att öronmärkas till hemsjukvård, till boende, till demensvård och till anhörigstöd? Om pengarna kommer till kommunernas påse vet vi av erfarenhet att resultatet för våra äldre blir mycket magert. Frestelsen att använda resurserna till skattesänkningar eller annat blir för stor för många kommunpolitiker, medan de demenssjuka, de gamla och sköra inte alltid är så röststarka i den lokala debatten. Öronmärk pengarna till äldreomsorgen, . Jag vill också ställa en fråga om äldreforskningen. Vi socialdemokrater har föreslagit 35 miljoner i resurstillskott till äldreforskningen varaktigt . Den borgerliga regeringen har inte presenterat hur man ser på äldreforskningen och det resurstillskott som är alldeles nödvändigt för att äldreforskningen ska kunna utvecklas. Hur blir det med äldreforskningen, ? Det är naturligt att en ny regering inte har hunnit presentera alla sina förslag som har gått sedan valet. Desto intressantare är det att se vilka förslag som man har valt att prioritera. När det gäller sjukvården har man fört fram tre viktiga och principiella förändringar. Det handlar först och främst om ett avskaffande av den så kallade stopplagen. Lagen infördes av oss socialdemokrater tillsammans med och för att säkerställa att landets centrala sjukvårdskompetens är tillgänglig för alla på lika villkor och för att säkerställa att det är de medicinska behoven och inte plånbokens tjocklek som styr prioriteringarna. För någon vecka sedan hävdade statsminister här i kammaren att lagen skulle avskaffas för att möjliggöra för entreprenörer att ta över vårdcentraler, för att möjliggöra för privata specialistläkare och för att kunna lägga ut viss verksamhet inom sjukhusvården på entreprenad. Men det är ju inte sant eftersom detta är möjligt att göra , och det görs . Stopplagen handlar inte om primärvården, privata specialister på stan eller enskild verksamhet inom sjukhusen. Stopplagen handlar om hela sjukhus. Vi socialdemokrater ser gärna entreprenörer inom vården. Vi tror inte att alltid är det bästa alternativet för att driva all sjukvård. Vi har sett många goda exempel på hög kvalitet, innovation och bra tillgänglighet när vårdpersonalen själv har tagit över driften, till exempel av vårdcentraler. Stopplagen handlar inte om detta. Stopplagen innebär en rimlig reglering av sjukhusvården, den centrala sjukhusvården i vårt land. Den innebär fyra saker: För det första: Universitetssjukhusen ska inte privatiseras, och de ska inte läggas ut på entreprenad eller säljas. Den viktiga högspecialiserade sjukvården och forskningen ska bedrivas i offentlig regi. För det andra: Inget landsting får sälja ut alla sina sjukhus. Minst ett sjukhus ska drivas i egen regi i varje landsting. För det tredje: Entreprenörer som får uppdrag att driva ett sjukhus ska ta emot patienter på samma sätt som offentliga sjukhus, och vi ska inte ha gräddfiler för att ta emot patienter med privata försäkringar. Om sjukvården betalas med skattemedel är det rimligt att samma regler gäller både för dem som drivs av en entreprenör och för dem som drivs av . För det fjärde: Skattepengar som satsas på sjukvården ska användas till sjukvården. Det är bra om man går med vinst, men då ska de pengarna återinvesteras i verksamheten och användas till att förbättra situationen för patienterna och för personalen. Nej, det är inte entreprenörer inom primärvård, specialistläkare eller enskilda kliniker som ni i den borgerliga alliansen vill stimulera när ni nu vill ändra lagen. Det är ett systemskifte inom sjukvården där stora börsnoterade koncerner ska kunna lägga vantarna på våra högspecialiserade universitetssjukhus så att dessa när som helst kan köpas upp av internationella riskkapitalister och där man kan öppna gräddfiler inom sjukvården där det blir olika väntrum ett väntrum för vanliga patienter som får skattefinansierad vård och ett annat väntrum för privatbetalande patienter. Det är ett systemskifte inom sjukvården! Det handlar inte om flera entreprenörer, utan det handlar om ett annat sätt att styra vården. Det andra förslaget ni lagt fram på sjukvårdens område handlar om en patientpeng. Eller hur ska man tolka budgetpropositionens skrivning om att utveckla ett patientbaserat ersättningssystem inom sjukvården? Vad menar regeringen med detta? Det vore bra om representanter för alliansen kunde svara på det. Ska patienten gå runt med sin patientpeng i den galleria som i alla fall det moderata landstingsrådet i vill införa på ? Ska sjukhusen utvecklas till en marknad där man går runt och handlar sin vård med sin patientpeng? Den kristdemokratiska talespersonen i socialutskottet, naturligtvis partikamrat till och , sade så här när vi här i kammaren debatterade den så kallade stopplagen: Det finns alltså ett starkt behov av att främja att framtidens vårdarbetare får ha mångfald och någonting att välja på. Jag kan inte förstå. Det finns så långt jag vet inte några socialdemokrater som till exempel tycker att det är fel att det både finns Ica och Domus. finns också Lidl, och allt annat. Alla inser att konkurrensen är en positiv kraft för alla. Kvaliteten ökar, priserna blir lägre och tillgängligheten ökar. Det är bara positiva saker. Att sälja ut och leka marknad känns som struntprat för mig och . Om man inte är nöjd så kan man ju säga upp avtalet. Så sade här i kammaren. Förstår inte ni kristdemokrater att sjukhusvård på våra högspecialiserade universitetssjukhus inte är jämförbart med att gå och välja en extraprisvara på ? sade i tv att skulle kunna köpa till exempel . Men vad ska man göra i om man inte är nöjd med hur i så fall driver Sahlgrenska? Ska man gå ut och upphandla ett nytt universitetssjukhus från någon annan entreprenör, och var ska man hitta det? Det här är ju fria fantasier. Så här fungerar inte sjukvården. Sjukvården är ingen vara och bör inte heller bli det. Det tredje förslaget ni lagt fram och som kom handlar om att avreglera . Både receptbelagda och receptfria läkemedel ska nu kunna säljas i detaljhandeln nästan som vilken vara som helst. De här tre principiellt viktiga förändringarna på sjukvårdens område att avskaffa stopplagen, införa patientpeng och avreglera har bara en enda ledstjärna: mer marknadsstyrning i sjukvården. Det är vad den borgerliga alliansen vill prioritera inom sjukvården. Det är en prioritering som vi socialdemokrater kommer att ta strid mot. Vi vill att sjukvården ska utgå från patienternas behov. Vi vill inte ha ett systemskifte, och vi vill inte ha marknadsstyrning av sjukvården. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 2 (): förslag till budgetramar på utgiftsområde 9 ligger högre än regeringens förslag. Men eftersom finansutskottets majoritet har fastställt ramarna för hälsovård, sjukvård och social omsorg på en lägre nivå kan jag, tyvärr, inte yrka bifall till våra förslag, utan de presenteras i betänkandet i form av ett särskilt yttrande. Jag kommer ändå i mitt anförande att redovisa våra förslag i förhållande till regeringens budget. Min partikamrat kommer senare att tala för politik beträffande äldreomsorg och socialpolitik. I betänkandet behandlas ett antal motioner som inte är budgetpåverkande. har fem reservationer till förmån för våra motioner. Dessutom stöder vi Socialdemokraterna respektive i ett par reservationer. Självklart står jag bakom samtliga våra förslag, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. Den psykiatriska vårdens organisation ses över och nya resurser tillförs kan vi läsa i regeringsförklaringen. Det låter bra. Ökningen av det statliga ekonomiska stödet till psykiatrin påbörjades och har fortsatt . Det är bra att regeringen fortsätter med den satsning som gjordes av den förra regeringen tillsammans med och . Vi menar alltså att vi har påbörjat ett arbete för att förbättra den psykiatriska vården ett arbete som kräver en långsiktig ekonomisk finansiering. Vi vill därför tillföra psykiatrin resurser som ska användas så att psykiskt sjuka människor kan garanteras en human och kvalificerad vård. Vi vet att dessa resurser krävs för en långsiktig utveckling av psykiatrin i stället för en fortsatt satsning på tillfälliga projekt. menar att regeringens satsning är otillräcklig samt för . Om vilja hade fått råda skulle det riktade stödet ha ökats med 500 miljoner för och med samma summa för samt med 750 miljoner för . presenterades slutbetänkandet av den nationella psykiatrisamordningen, Ambition och ansvar. Psykiatrisamordningen har förändringsförslag som kostar mer än dubbelt så mycket som förslag. Självklart är det svårt att beräkna kostnader för förbättringar inom psykiatrin. Men jag hoppas att socialministern som ännu inte är närvarande här rejält tar sig funderare över mina presenterade siffror. Räcker regeringens budget för de satsningar som behövs inom den psykiatriska vården? I budgetpropositionen kan vi läsa att regeringen avser att konkretisera nödvändiga åtgärder för att förbättra den psykiatriska vården i en handlingsplan . yrkande om nationell handlingsplan för den psykiatriska hälso- och sjukvården avstyrktes av utskottsmajoriteten med motiveringen att man avvaktar den aviserade handlingsplanen. Regeringen har kanske redan satt i gång med arbetet med handlingsplanen. Vårt förslag avvisades ju så brutalt. handlingsplan ska omfatta hela den psykiatriska hälso- och sjukvården, såväl hälsoarbete som den slutna vården ska ingå. När det gäller insatserna ska hänsyn tas till alla kategorier av människors behov. Även barn- och ungdomspsykiatrin ska inkluderas. Patienters och deras anhörigas möjlighet till inflytande bör utredas. Jag ska inte räkna upp allt som står i motionen. Men självklart hoppas jag att socialministern studerar också våra förslag. Jag passar på att redan nu fråga socialministern, som alltså ännu inte är här, när man räknar med att lägga fram den aviserade handlingsplanen här i . Det är många människor i och människor till och med utanför vårt lands gränser som har blivit förtvivlade och upprörda på grund av att regeringen bokstavligt talat stoppat konsumentarbetet kring läkemedel genom att inte ha fortsatt finansieringen av och hälsa, också kallad Kilen. För är det självklart att stödja en oberoende verksamhet som kan hjälpa män och kvinnor som råkat ut för bland annat läkemedelsbiverkningar. Därför har vi i vår budget föreslagit att Kilens verksamhet införlivas i och för ändamålet avsätter vi . menar att konsument- och patientorganisationer är viktiga och behöver samhällets stöd. För oss är det en gåta att socialministern hårdnackat hänvisar till och . Är det endast specialisternas bedömningar som räknas när det gäller läkemedelsbiverkningar? och kan aldrig ersätta en aktiv och engagerad konsumentorganisation. Det är sorgligt att socialministern inte ser detta. I valrörelsen lovade samtliga partier att satsa stort på tandvården. Det gjorde också , och vi tänker hålla vårt löfte. Vi föreslår subventionerade tandhälsobesök . Patienten ska betala högst för de vanliga undersökningarna inom tandvården. Vi anser att det behövs ytterligare beredelsetid och därför vill vi starta med stödet under andra hälften av . Till detta ändamål avsätter vi 500 miljoner mer än regeringens anslag. Sedan vill vi införa ett högkostnadsskydd i flera steg. För detta ändamål bedömer vi att ytterligare behöver tillföras . Visst märks det att det är en borgerlig regering som vi har i landet . Ett tydligt exempel är regeringens förslag att i budgetpropositionen avsätta för att uppmuntra vårdpersonal att starta eget, ett så kallad avknoppningsstöd. Pengar som skulle kunna användas till exempel för att höja kompetensen hos personalen. avvisar bestämt denna post, däremot anser vi att det behövs flera anställda inom den offentliga sektorn. I den nationella handikapplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare slåsfast att målet för handikappolitiken ska vara ett samhälle som gör det möjligt för människor med funktionshinder att bli fullt delaktiga i samhällslivet. Dithän har vi inte kommit . Den nationella handlingsplanen är bra men själva genomförandet går trögt. Därför anser att det krävs en resursförstärkning för att nå målet att ska vara tillgängligt 2010. föreslår därför i vår alternativa budget 750 miljoner för detta ändamål. Regeringen har inte anslagit ett öre för ändamålet. Därför undrar jag om ministern nu anser att tillgänglighetsmålen uppnås utan ekonomiska satsningar. Så sent som hade vi här i kammaren en debatt utifrån uppföljningen av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Då var det partikamrat som ställde frågor till den ansvariga ministern i den förra regeringen. Det var frågor som gick ut på att det behövs pengar om tllgänglighetsmålen ska kunna uppnås till 2010. har ekonomiskt prioriterat frågan i vår budgetmotion. Det är mer än vad regeringen har lyckats göra. Men det kanske är så att har en annan bedömning av läget än vad ni hade i oppositionen? budgetmotion innehåller en helt annan inriktning för den ekonomiska politiken än regeringens. Jag har presenterat en del av våra förslag inom utgiftsområde 9, förslag som syftar till att garantera den generella välfärden för alla, oberoende av plånbokens tjocklek. 3 (): har flera angelägna förslag inom detta område. Jag kommer att lyfta fram några som klart skiljer sig från regeringens, nämligen tandvård, folkhälsa och alternativmedicin. Låt mig först säga att det är bra att regeringen tillför medel för psykiatrin. Det behövs också bredare åtgärder. När det gäller psykisk ohälsa behövs åtgärder på en betydligt bredare bas. vision om samhället utgår från människans behov av gemenskap. Samhällets mångfald, allas delaktighet i demokratin och allas lika rättigheter ska garantera att alla har samma möjligheter att göra egna livsval. Vi vill att alla ska kunna känna sig trygga, behövda och delaktiga. Det kräver, förutom nya ekonomiska prioriteringar, en väl fungerande hälso- och sjukvård, välfärd för alla, en värdig äldreomsorg och en human socialpolitik. Det ger livskvalitet. När det gäller tandvård vill regeringen skapa ett bättre högkostnadsskydd det är lovvärt men om förebyggande arbete är det tyst. Är det inte viktigt att också följa upp den stora investering som samhället gör med gratis förebyggande tandvård för barn och unga och se att de förebyggande insatserna betyder mycket för tandhälsan i stort? föreslår i sitt budgetalternativ att vi som ett steg mot en heltäckande tandvårdsreform inför ett abonnemangstandvårdssystem och gratis tandvård för barn och unga upp till . Enligt den folkhälsoenkät som presenterade ökar antalet män som inte besöker tandvården regelbundet. av männen i åldern har inte besökt tandläkare . Det kan jämföras av kvinnorna i samma åldersgrupp. Det finns som vanligt ett tydligt socioekonomiskt mönster. Att lösa framtidens tandvård är en av sjukvårdspolitikens stora utmaningar. Det behövs ett tydligt folkhälsoperspektiv på det. Abonnemangstandvård praktiseras i flera landsting, men detaljerna i utformningen varierar lokalt. Med ett nationellt system blir avgifterna och förutsättningarna likvärdiga oavsett var i landet man bor. Abonnemangstandvård innebär att du betalar en fast avgift för din tandvård. Enkelt uttryckt försäkrar du dig om en bra tandhälsa och mot oväntade kostnader. All bastandvård, förebyggande vård och akuta behandlingar ingår. Du kan också få kraftiga prissänkningar på tandbehandlingar som omfattar kronor, broar och proteser. Årskostnaden baseras på din tandhälsa. Det beror på vilken premieklass du hamnar i, det vill säga hur stor risken är för hål och andra tandsjukdomar. Bedömningen baseras i huvudsak på hur mycket tandvård du har behövt . Du tecknar sedan ett abonnemangsavtal som gäller . Efter den tiden görs en ny bedömning. Beroende på hur munhälsan har utvecklats kan premien antingen sänkas, höjas eller ligga kvar på samma nivå. De skilda avgiftsklasserna motiverar egenvård och förebyggande åtgärder så att man undviker risken att hamna i en högre avgiftsklass. Tandvården får också incitament att ge bra vård och förebyggande insatser för att hålla de långsiktiga kostnaderna nere. Regeringens aviserade högkostnadsskydd är oklart till innehållet. Risken finns att det blir kostnadsdrivande i sin konstruktion. ser tandhälsan som en viktig folkhälsofråga . Med vår lösning, ett abonnemangssystem, kan vi nå de nationella mål som antagit för att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsa hos befolkningen. Ett nationellt abonnemangssystem ger patienten frihet att välja tandläkare och ger både patienter och tandvård incitament för förebyggande insatser. Folkhälsa är ett mycket vitt begrepp som sträcker sig över i stort sett alla livets områden. Den har en nära koppling till hållbar utveckling, både ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Den nya regeringen tycks markant ha ändrat inriktning för folkhälsopolitiken jämfört med förra årets budget och jämfört med beslut i propositionen Mål för folkhälsan. Det gäller både när politikområdet folkhälsa beskrivs och politikens inriktning i budgetpropositionen. Sambandet mellan hälsa och arbete betonas, och det är bra. Men betydligt mindre berörs de målområden som handlar om delaktighet och inflytande i samhället och ekonomisk och social trygghet. Ojämlik fördelning av hälsa mellan olika grupper i samhället berörs inte, inte heller den tydliga koppling som finns mellan god folkhälsa och en hållbar utveckling. Regeringen presenterar ett föråldrat synsätt på folkhälsopolitiken. Fokus på bestämningsfaktorer för hälsa är ett viktigt strategiskt vägval i den nya folkhälsopolitiken. Frågan är om regeringen står bakom detta längre. Det är i alla fall mycket otydligt i budgeten. Modern folkhälsopolitik utgår från hälsans bestämningsfaktorer, det vill säga de faktorer i samhällsorganisationen och människors livsvillkor samt levnadsvanor som bidrar till hälsa eller ohälsa. Fördelen med att utgå från bestämningsfaktorer är att målen blir åtkomliga för politiska initiativ och beslut, men det ställer krav på politiska initiativ. Den initiativviljan finns hos , men frågan är om den politiska initiativkraften finns hos de borgerliga partierna. Ett exempel på att den nya regeringens folkhälsopolitik går i fel riktning är skolpolitiken. Anmälningarna om hot och våld ökar i skolan mot både lärare och elever, visar ny statistik från . tog man emot 192 anmälningar. var siffran 533. Och anmälningarna tyder på att det blir minst lika många . I ses inflytande och demokrati tydligen som onödiga inslag. I stället ska det vara en skola med mer prov och press. Har regeringen glömt att delaktighet och inflytande är det första målområdet i den nationella folkhälsopolitiken? Larmrapporterna om elevers skolk och ofullständiga betyg ska enligt den borgerliga regeringen mötas med mera krav detta när den psykiska ohälsan ökar. Åtgärder i skolan kan förebygga psykisk ohälsa, skrev tre personer med stor erfarenhet av barnhälsovård i . Skolmisslyckanden och skolk påverkar självförtroendet negativt.