prot · GT0996 · 2006-03-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om förändringar i regeringens sammansättning Från statsminister hade följande skrivelse inkommit: Till talman i regeringens sammansättning Jag har fattat följande beslut angående regeringens sammansättning. har entledigats som chef för med verkan fr.o.m. . har förordnats som chef för fr.o.m. t.o.m. . har förordnats som statsråd och chef för fr.o.m. . lades till handlingarna. 3 § Svar på interpellation 2005/06:303 om framtiden för i 1 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig dels vilka utvecklingsplaner jag har för framtiden när det gäller i , dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att få hem SVT:s filmer som ligger i . Det är en grundläggande uppgift för filmpolitiken att bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse och att i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för forskning och allmänhet. Stiftelsen har regeringens uppdrag på detta område. Uppdraget har i praktiken gällt spelfilm och dokumentärfilm avsedd för biografvisning. I och med inrättandet av i utökades uppdrag till att omfatta även icke-fiktiv smalfilm som inte är avsedd för biografvisning. i är i det närmaste unikt genom denna särskilda inriktning. Samlingarna av film från folkrörelser, kommuner, företag och andra bör kunna bli en rik källa för forskning, studier och folkbildning. Det är riktigt att mängden icke-fiktiv smalfilm i vårt land är oerhört stor. Hur denna del av vårt kulturarv ska bevaras är givetvis en fråga om kapacitet och resurser, men ofrånkomligen också en prioriteringsfråga. All smalfilm har inte nödvändigtvis samma höga grad av forsknings- eller allmänintresse. På regeringens uppdrag har därför tagit fram en prioriteringsordning för i i samarbete med forskare. Inom ramen för regeringens sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet kommer flera insatser att göras för filmarvet. Den enskilt största insatsen rör i . utökas verksamheten med sex nya tjänster, vilket enligt uppgift innebär att kapaciteten att ta hand om filmer fördubblas. Därmed kan en väsentligt ökad andel av de filmer som inkommit till arkivet tas om hand på ett ändamålsenligt sätt. Under 20062008 ökar regeringens satsningar på filmkulturen stegvis med totalt till ca . Det är många områden som ska tillgodoses inom ramen för dessa ökade satsningar. Bevarandet och tillgängliggörandet av filmarvet utgör dock generellt sett en central del av verksamhet, som bör kunna utvecklas även . Så till frågan om gamla nitratfilmer, som förvaras i arkivet i i , . Jag vet att frågan om ett eventuellt återbördande av filmerna till och Svenska Filminstitutets arkiv diskuteras mellan de berörda parterna. Jag finner ingen anledning att föregripa denna diskussion. 2 (): Tack för svaret, kulturministern! Jag ska inledningsvis säga några ord om filmerna. fick i uppgift att tillgängliggöra de här filmerna för forskning och allmänhet. Då kan man fundera: Varför skickades de här filmerna ned till ? Varför var vi inte måna om att behålla dem i vårt land, så att man verkligen skulle kunna nyttja dem till forskning och att allmänheten skulle kunna ta del av dem? Jag vet visserligen att det finns kopior av dem, men inget är så bra som originalet. Det har sedan visat sig att filmerna förvarades lite knepigt där nere. Enligt uppgifter som jag har fått förvarades de i någon typ av container som har stått i värme, och vi vet att de behöver kyla för att det ska fungera bra. Vi fick en förfrågan till när de ville skicka tillbaka filmerna till oss, men då tog vi inte emot dem. Varför gjorde vi inte det? Varför fick de i stället skickas till , som var så kallade ägare till filmerna, så att de ligger på andra sidan , oändligt långt bort från oss här i , oändligt långt bort från alla forskare och från allmänheten? Eventuellt ska filmerna återbördas till , säger kulturministern i svaret. Men ministern säger också att han inte vill föregripa diskussionen om hur man ska göra det. Är det någonting som är hemligt? Är det pengar det hänger på? Jag tycker att har man sagt A bör man säga B i den här frågan. Jag ser fram mot att få det lite mer förklarat. Så till i . Första spadtaget togs 2002, före valet. Inledningsvis pratade man om 5 miljoner, som skulle växa och snabbt ge jobb till 20 personer. Det har bara kommit 5 miljoner , och det är långt kvar till de 20 jobb som utlovades när spadtaget togs. ska arkivet bli en rik källa för forskning, studier och folkbildning, säger kulturminister . , hur långt bort i tiden är det? Vi vet att det saknas pengar från staten. Kommunen har gjort vad den har kunnat. som har gått efter löftet har man satsat stora pengar i byggnaderna där. Man kan då fundera: Är det pengar som de har grävt ned i berget där, eller vad har hänt? , 2005, digitaliserade man film i . Det låter väldigt mycket, men med tanke på att det finns kan man snabbt räkna ut att det tar att digitalisera bara 1 miljon meter. Och det finns alltså 100 miljoner. Det tar oändligt innan det kan verkställas med den kapacitet som finns . har man projektanställt sex personer av , så att man ska kunna digitalisera ännu mer, och fördubbla verksamheten. har man då hunnit med , men det är inte så mycket mer. Det var inte ett projekt det handlade om 2002 när dåvarande kulturministern tog det första spadtaget. Eller vad var tanken? Var tanken att det skulle bli projekt, att söka EU-pengar, att det skulle bli sysselsättningsåtgärder inom kulturen? Kulturministern säger att det är en fråga om kapacitet och resurser, men ofrånkomligen också en prioriteringsfråga. Därför undrar jag: Vilken prioritering har regeringen när det gäller att ge möjlighet att bevara hela det värdefulla kulturarv som finns i dessa miljontals meter? 3 Utbildnings- och kulturminister (): Jag är angelägen om att det värdefulla kulturarvet ska bevaras. Men gör en likhetskoppling mellan hela den mängd meter av gammal smalfilm som finns i och det kulturhistoriskt värdefulla filmarvet. Alla privata bröllopsfilmer, födelsedagsupptagningar och semesterfilmer som finns i våra skokartonger hemma i garage och källare är inte ett kulturarv som jag tycker är värt att prioritera att överföra och digitalisera på skattebetalarnas bekostnad. Det skulle slå ut de privata företagens möjligheter att försörja sig. Det skulle slå ut den marknad som finns runtom i om staten erbjöd detta gratis. Så var det från början. Jag tycker att det är viktigare att vi gör en prioritering efter vad som är kulturhistoriskt och filmhistoriskt värdefullt. Vi har tagit fram för att göra en jättesatsning på vårt kulturarv, på film och medier, bibliotek och arkiv, ljud och våra museers samlingar. Vi har sett till att det också omfattar de nya medierna och digitalisering. Arkivet i har sökt . De har fått till sista öret vad de har bett om. De hade kunnat få mer om de själva hade gjort den bedömningen. Jag måste för min del säga att jag är lite besviken att det inte blev mer. Men pengarna räckte till allt som de önskade sig. Jag tycker att det är lite konstigt att stå och höra och klaga på detta med tanke på att ni var emot hela satsningen. Ni röstade nej till hela projektet. Att nu klaga på att det inte är tillräckligt, inte tillräckligt långsiktigt och stort, trots att de fick varenda krona de bad om tycker jag är konstigt. Det kommer att öppnas möjligheter att söka igen. Jag hoppas att de då kommer att ha funnit nya former för att gå vidare med detta, och jag hoppas att då har tagit sitt förnuft till fånga, väljer att stödja oss i det här viktiga arbetet och inte motsätter sig det och i stället använder pengarna till att slopa förmögenhetsskatten. Sedan handlar det om SVT:s filmarkiv. Det viktiga för kulturarvet och det vi nu pratar om, att bevara det filmhistoriska arvet, är att allt det som SVT:s filmarkiv innehåller finns kopierat i . Det finns tillgängligt för forskningen. Jag håller med om att originalet är bäst, men också det näst bästa som vi har är väldigt bra. Jag tycker också att det vore en fördel, som jag sade i mitt svar, om de här filmerna fanns i . Jag vet att de som äger det för förhandlingar om detta. SVT har gjort det här på eget initiativ. Det ingår i deras ansvar. och jag är överens om att vi ska ha gränser för politikernas inblandning i SVT:s inre angelägenheter. Vi har skapat sällsamma, komplicerade strukturer i företaget för att förhindra politikerinflytande. Vi utser inte styrelser, vi får inte skicka signaler. Jag har till och med blivit KU-anmäld för att jag som nyutnämnd minister gick på ett frukostmöte med personal, svarade på frågor och presenterade mig. Att nu stå här och höra att jag ska lägga mig i hur de förhandlar med sina entreprenörer på magasineringsområdet är svårt för mig. Men också min åsikt är att det vore en fördel om originalen fanns i , särskilt nu när det har blivit möjligt genom de stora framsynta investeringar som har gjorts i och vi har de tekniska förutsättningarna för de här mycket svårförvarade gamla filmerna. 4 (): Det var en likhetskoppling med mängden smalfilmer. Det var väl lite att generalisera, för om vi skulle räkna med alla dessa bröllopsfilmer och så vidare blir det betydligt mer, enligt de uppgifter jag har fått. Det är möjligt att uppgift står mot uppgift, men det är vad jag har fått reda på. Jag tycker också att det är väldigt viktigt att man satsar på kulturarvet, men vi vill ha en långsiktighet. Det är därför vi har protesterat mot de tvååriga pengarna som regeringen har lagt. Vi har i vår budget avsatt 3 miljoner extra det har vi gjort just till för att vi vill att det ska öka på och bli en långsiktighet. Vi är väl medvetna om att även våra pengar är för lite för att det ska räcka till 20 jobb som tanken är, men vi har ändå velat visa vår goda vilja. Det var lite intressant att höra kulturministern tala om SVT:s filmarv och att de är självständiga. Det kan jag hålla med om, men i svaret lät det så här: Jag finner ingen anledning att föregripa diskussionen. Det var det som fick mig att ställa frågan om kulturministern var mer initierad än vad som kom fram i svaret. Så tycks alltså inte fallet vara. Jag har träffat de som är ansvariga för i . De håller masken och tycker att det här fungerar: Vi har ju fått lite mer pengar. Men det är ofta intressant att studera kroppsspråket på folk. Det säger något annat. De säger också, och har sagt tidigare i olika intervjuer, att de skulle behöva 1215 miljoner för att de ska kunna klara sitt uppdrag. Det handlar om unika uppdrag i , att samla in kulturhistoriskt intressanta filmer från privatpersoner, föreningar, museer och företag, material som riskerar att gå förlorat i gömmorna. Färgfilm bleks, och all film påverkas av nedbrytningsprocesser. De krymper och går sönder vid visning. Det är farhågor som kommer från och filmvårdsarkivet där. Jag blir lite förvånad när kulturministern säger att de hade kunnat få mer pengar. Det känns väldigt bra. Då hoppas jag att, om inte de signalerna har kommit fram förut, de efter den här dagens debatt kommer fram till dem. För då är jag övertygad om att de kommer att söka mer pengar. digitaliseras ju de filmer som ägarna ger tydliga signaler om vad de ska användas till. Man lämnar in en film. Så säger man att det här ska vi använda för att studera vår hembygd, visa turisterna och så vidare. Då digitaliserar de. Det var vad de ansvariga för filmarkivet berättade när jag träffade dem. Andra filmer då? De bara ligger kvar utan att prioriteras. Många av filmerna har naturligtvis aldrig skickats. Det finns mängder med filmer som ligger i museer och i hembygdsföreningar. De har inte vågat skicka filmerna till för att de inte vet vad som kommer att hända med dem. Kanske kommer de att ta skada. Det är något som vi måste jobba för om vi ska kunna bevara det kulturarv som vi har och som är oerhört viktigt. Den prioriteringsordning som gör i samarbete med forskare, sade kulturministern. Det låter väldigt intressant. Jag skulle väldigt gärna vilja höra lite mer om hur prioriteringsordningen ser ut. 5 Utbildnings- och kulturminister (): Jag kunde ana mig till en liten svag nyansförskjutning från ett direkt, hårt, kraftfullt, principiellt motstånd mot den mycket stora satsning vi gör nu på att vårda kulturarvet och som har röstat nej till till en lite svag ton av: Vad bra att det finns pengar att söka. Det var ett positivt utfall av dagens diskussion att vi fick veta att det finns pengar. Låt mig säga så här: i fick varenda korvöre de sökte. Vi har öppnat möjligheten, jämfört med tidigare program som vi har haft, också för bevarandet av film, ljud, bibliotek och arkiv, inte bara museernas samlingar av föremål. har sökt 2 miljoner. De har fått det. Om behovet nu är så väldigt stort, som vi ju vet att det är, är det klart att det är välkommet om de vill söka mer pengar. Om det då finns pengar kvar, om inte de som har sökt redan från början har kommit före i kön så att säga, är jag övertygad om att kommer att få mer pengar. Men det skulle underlättas av om det kom fram ännu mer pengar, om i stället för att skära ned med 500 miljoner kunde hjälpa mig att öka på beloppet så att det blir mer pengar till den här typen av viktig verksamhet. Det är lustigt att höra ömma för den här viktiga verksamheten som man vet att hon har röstat aktivt nej och argumenterat kraftfullt emot just den satsning som möjliggör den här stora insatsen för att vårda och värna vårt kulturarv, inklusive filmen. Det finns också väldigt många andra viktiga saker, inte minst i , på det här området. i har fått pengar. Det är emot. Jag tycker att väldigt många saker som håller på med förtjänar mycket pengar. Det är emot. Här kan vi i stället ta varandra i hand och arbeta tillsammans för att denna budget ska växa. Jag tror att det finns goda chanser att det i tilläggsbudgeten senare i vår kommer ett förslag från regeringen om att plussa på det här. Motionera då, , mot partilinjen om att stödja detta eller kanske till och med om att hitta ytterligare pengar till finansiering! Det skulle hjälpa filmerna i . Vad gäller SVT har sålt filmerna . Det har de full frihet att göra. Vi kan som politiker tycka att det var bra eller dåligt, men det är deras rätt. Den arbetsfördelning vi har är att de är självständiga att fatta den typen av beslut. ligger filmerna väl förvarade på den bästa förvaringsplats som finns i världen, nämligen Kodaks filmarkiv. har vi också fullgoda möjligheter att förvara dem i , men det är dyrt. De är extremt brandfarliga och extremt svåra att transportera. Jag tycker att det vore intressant om de fanns i , men det är andra som är aktörer i detta. Jag vet inte om det är en fälla man försöker gillra åt mig, att jag ska lägga min ministernäsa i blöt någonstans så att jag blir ett tacksamt byte för de borgerliga i , men jag har uttryckt mina värderingar i denna fråga. Det är jättebra att vi kan forska på det här. Det är jättebra att vi kan visa de kopior som finns. Det är klart att det hade varit bättre om också originalen hade funnits i , men när det gäller vad detta kostar, vem som ska betala, vem som ska köpa tillbaka dem när de en gång har sålts och hur de ska transporteras tycker jag att processen får ha sin gång på annat vis. 6 (): Jag vill nog inte hålla med om att det i grunden är en nyanseringsförskjutning. Vi vill ha mer pengar. Som jag sade inledningsvis vill vi ha 3 miljoner. Vi vill ha en långsiktighet. ger inte speciellt mycket, tycker vi. På vissa områden kan det hända att man kan göra mycket, men på många områden hinner man inte göra speciellt mycket . Det behövs en upplärningstid när det handlar om kulturarv och så vidare. Därför vill vi se de här pengarna långsiktigt, , och vi har som sagt redan ökat anslaget. Att SVT har sålt filmerna var ny information för mig. Det visste inte jag. Jag trodde att de fortfarande ägdes av . Det känns bra att kulturministern säger att han också gärna ser att de kommer hit. Jag lovar att jag inte kommer att KU-anmäla ministern för svaret att ministern gärna ser dem i . Satsningen på filmkulturen är bra, tycker vi från . Vi ser en framtid med nya filmer och allt möjligt. Ministern säger också i sitt svar att bevarandet och tillgängliggörandet av filmarvet generellt sett utgör en central del av Svenska Filminstitutets verksamhet som bör kunna utvecklas även . Då blir min fråga: Tror kulturministern att detta blir en fråga som man prioriterar väldigt högt inom , eller är risken att man bara ser på att göra nytt, göra nytt och göra nytt? Ofta kan det ju vara så. Förhoppningsvis har jag fel. Förhoppningsvis kommer man att känna ansvaret för att bevara och ta detta ansvar på fullaste allvar. 7 Utbildnings- och kulturminister (): sitter ju i kulturutskottet och har skrivit motioner om filmpolitiken. Jag trodde därför inte att det var nödvändigt för mig att berätta att den nya film som finansieras av filmavtalet finansieras på ett annat sätt än det filmhistoriska och filmkulturella ansvaret, där ju finansieringen kommer fram i ett samarbete mellan regering och riksdag där regeringen lägger fram förslag till och fattar beslut. Ni i kulturutskottet, också , har ju godkänt att nu öka detta anslag med . Det är alltså pengar som inte får användas för att producera ny film. De pengarna ökar också, men de kommer på ett annat sätt. Jag ber om ursäkt för att jag inte tog med det i min inledning. Jag trodde att det var välkänt och att denna förväxling inte var möjlig. Jag vet inte hur jag ska tolka det säger om att är för lite, man kan inte göra någon nytta och därför är ni emot. Ni vill ha en långsiktig finansiering, och därför föreslår ni 3 miljoner och säger nej till 500 miljoner. Jag har förstått det som att eftersläpningen i vården av exempelvis filmarvet gör att man nu kan komma i fatt rejält om man får stora resurser. Det gäller också digitaliseringen av våra bibliotek. Det är i hög grad engångskostnader: Man digitaliserar en gång, och sedan är det digitaliserat. Däremot finns det en oändlig mängd material att överföra till digitalt medium. Att nonchalant säga att detta ska vi skjuta vi ska ha 3 miljoner för evig tid, och därför ska vi säga nej till 500 miljoner tycker jag är en väldigt konstig logik. Jag vädjar till , inför behandlingen av den tilläggsbudget som kommer senare i vår: Tänk om! Inse att detta gör en fantastisk insats för bevarandet av kulturarvet för framtiden i ! Se till att stödja oss i detta! Hjälp gärna till att ta fram mer pengar! Det är viktigt att vi kan använda mer på ett meningsfullt sätt till exempel i i , där jag skulle vilja mångdubbla det belopp som finns tillgängligt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2005/06:304 om planeringssituationen för studenter på universitet och högskolor 8 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att högskolorna ska bli bättre på att planera och därmed ge studenterna förutsättningar att bli klara med sina studier och ta ut examen samt för att högskolorna ska få fler kvalificerade lärare. I av ökad globalisering och skärpt internationell konkurrens måste vi ha utbildning och forskning i internationell toppklass. Regeringen har därför målmedvetet satsat stora belopp på att utveckla och säkerställa just detta. Utifrån beslut i anledning av förslag i den senaste budgetpropositionen tillfördes universiteten och högskolorna 17 500 fullt finansierade platser. Fullt finansierade betyder att pengar tillfördes för att anställa ett par tusen nya lärare för att tillmötesgå behovet hos de 17 500 fler studenterna. Därutöver tilldelades lärosätena drygt ¼ miljard kronor för att ytterligare stärka kvaliteten i sin grundutbildning. uppskattar att endast satsar mer pengar per student än vad gör. För att kvalitetssäkra utbildningen vid universiteten och högskolorna har ett av världens mest ambitiösa kvalitetsutvärderingssystem för högre utbildning. Efter att ha granskat över 1 000 högskoleutbildningar har bedömt att svensk högre utbildning håller god kvalitet och står sig väl i ett internationellt perspektiv. Det kan till exempel nämnas att en färsk granskning visar att den svenska civilingenjörsutbildningen håller en mycket hög internationell klass. Dagens resurstilldelningssystem för grundutbildningen infördes av den borgerliga regeringen och har utan större förändringar tillämpats . Systemet har inneburit en ökad frihet för lärosätena att besluta om studieorganisation, utbildningsutbud, antagning av studenter, anställning av lärare och disposition av resurser. Detta resurstilldelningssystem innebär också att lärosätena tilldelas resurser baserat på antalet studenter och deras prestationer inom ramen för ett takbelopp. Som ett led i det ständigt pågående arbetet med att skapa de bästa möjliga förutsättningarna för den högre utbildningen tillkallade regeringen en särskild utredare för att göra en översyn av nuvarande resurstilldelningssystem. Utredaren framhöll i sitt betänkande att ett fortsatt lokalt beslutsfattande, där lärosätena ansvarar för sin interna resursfördelning, sitt utbildningsutbud och det ekonomiska resultatet, bäst främjar den ekonomiska effektiviteten såväl för det enskilda lärosätet som nationellt. Utbildning och kunskap är viktiga för individen och samhället även om studierna inte leder till en examen. Många studenter läser endast fristående kurser utan avsikt att ta examen. Någon särskild tilldelning ges inte för avlagda examina, så frågan om examen eller inte examen är inte en ekonomisk fråga. Det är viktigt att lärosätena kan tillgodose olika utbildningsbehov. Det är också viktigt att studierna vid våra lärosäten läggs upp och genomförs på ett bra och effektivt sätt och att våra skattemedel därmed används effektivt och ansvarsfullt. Jag vill också framhålla att det i högskoleförordningen (1993:100) anges att studenter ska ges tillgång till studievägledning och att lärosätet ska sörja för att erforderlig information finns tillgänglig för dem som avser att börja grundläggande högskoleutbildning. Där finns också bestämmelser med krav på kurs- och utbildningsplaner. Till skillnad från anser jag att vi har en kvalificerad lärarstab vid våra lärosäten. Undervisningen ges i huvudsak av adjunkter, lektorer och professorer. Vilka kategorier av lärare som får anställas vid lärosätena regleras i högskoleförordningen, liksom de behörighetskrav som ställs för att de ska få anställas. I behörighetskraven ingår visad pedagogisk skicklighet. Jag utgår från att lärosätena endast anställer lärare som är kvalificerade för den aktuella uppgiften. I övrigt kan nämnas att antalet professorer har fördubblats och att lärartätheten i den svenska högskolan är näst högst bland . Avslutningsvis vill jag säga att jag har en grundmurad tilltro till våra svenska lärosätens förmåga att ta ansvar för och bedriva en högklassig utbildning och forskning. För mig är det viktigt att fortsätta att värna om lärosätenas självständighet och handlingsfrihet. 9 (): Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Jag kan hålla med om att mycket är bra i den svenska högskolan. Men jag är ändå inte nöjd. Jag har träffat på alltför många studenter som klagar över att alltför få lärare har den pedagogiska utbildning som vi tycker är så grundläggande och viktig. Lite äldre lärare, både professorer och lektorer, har inte alltid den pedagogiska utbildningen. På många ställen är planeringen tyvärr alldeles för dålig. Man har alldeles för snäva planeringsramar. Studenternas tid naggas i kanten av att lärarna inte har lagt upp utbildningen på ett bra sätt. Det kan ta någon vecka innan undervisningen kommer i gång. När vi sedan ser hur mycket studenterna ska ta in av litteratur och dessutom delta i bunden undervisning blir det mycket för dem. Då kan vara avgörande för om de ska klara sin sluttentamen eller inte. Många studenter tar inte ut sin examen, inte bara de som läser enstaka kurser. De har inte planerat en examen. Men alltför många hamnar i ungefär samma läge som i gymnasieskolan med en termin, ett examensarbete eller något som ska skrivas kvar.