prot · GT0986 · 2006-03-14 00:00:00 — Erfarenheter från senare års översvämningar och skogsbränder visar också att de kommuner som drabbats hanterat situationen bra. Statens stöd till kommunerna för att utveckla förmågan att hantera kriser, exempelvis vid översvämningar, är självfallet viktigt. Flera statliga myndigheter ger också ett sådant stöd. har till exempel förråd med översvämningsmateriel i Revinge och och kan vid behov snabbt bistå med sandsäckar och annan materiel. Hemvärnet hjälper på många håll i landet den kommunala räddningstjänsten med hanteringen av dessa sandsäckar. Vidare har staten och mot bakgrund av lagen om extraordinära händelser kommit överens om kommunernas särskilt utpekade uppgifter och ersättning för dem i krishanteringssystemet. Överenskommelsen innebär att kommunernas uppgifter i krisberedskap anpassas till den breddade hotbilden. För de nya förberedande uppgifter som kommunen får tillför staten ca till kommunerna. Regeringen avser att lämna förslag till om en lagreglering av dessa uppgifter för att sätta avtalet i kraft. Staten lämnar utöver dessa medel också stöd till kommunerna i form av räddningscentraler, utbildning med mera. Detta stöd uppgår till ca . Regeringen har vidare beslutat om ett direktiv till en utredning om effekterna av klimatförändringen och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minska (dir. 2005:80). Utredningen ska bland annat identifiera eventuella organisatoriska brister när det gäller ansvaret för beredskap vid extrema väderhändelser och för anpassning till ett förändrat klimat. Slutbetänkandet ska lämnas . Jag vill avslutningsvis återknyta till din fråga om samordning av samhällsresurser för ett effektivare ingripande vid olika katastrofer. Regeringen avser som jag har nämnt att överlämna en proposition till med åtgärder för att förbättra samhällets krisberedskap. Frågor om samordning och om effektivare användning av samhällets resurser i kriser liksom övnings- och utbildningsinsatsernas betydelse utgör viktiga delar i propositionen. 59 (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Vad jag förstår av svaret händer det en hel del saker i . Jag tog upp frågan med anledning av att hade mottagit en rapport från SGI. Jag trodde att det var hon som också hade ansvaret för att om det händer någonting se till att man ska vara förberedd på hur det ska lösas. Det är intressant med den utredning som ska lägga fram sitt betänkande. Den tar egentligen upp den problematik, har jag förstått av svaret, som jag vill belysa lite grann. Jag vill poängtera att den samordning som jag föreslår inte innebär att staten ska ta över någonting från kommunerna eller ta på sig en större kostnad än för eventuella översvämningskatastrofer utan enbart att staten ska medverka till att de samhällsekonomiska kostnaderna blir så små som möjligt. Staten står för kostnader utöver den kommunala självrisken. Uppbyggnad av en personell och materiell beredskap skulle i själva verket spara pengar åt staten, som jag ser det. Det är viktigt att påpeka att det inte är fråga om att ta ifrån kommunerna något operativt ansvar utan att skapa en resurs som en drabbad kommun kan utnyttja i sitt arbete. Jag tror heller inte att det krävs så stora insatser för att åstadkomma den samordningen. Kanske utredningen kommer att komma med förslag också inom det området. Jag tror att det behövs vissa lag- och regeländringar givetvis, men jag tror inte att de behöver vara så omfattande. För att utnyttja hemvärnet som en nationell insatsstyrka, som jag nämnde i min interpellation, krävs egentligen bara att ministern skriver in i regleringsbrevet att det ska vara en av hemvärnets uppgifter, om jag har förstått saken rätt. Jag skulle vilja fråga försvarsministern om regeringen är beredd att pröva en modell där hemvärnet kan övas och bli en nationellt användbar resurs. 60 Försvarsminister (): Jag tycker att det är bra att och jag är överens om att det är i en kommun som olyckor sker, och det är där man också ska kunna hantera en allvarlig händelse. Det finns situationer när händelseförloppet blir så dramatiskt att räddningsledaren i kommunen med gällande lagstiftning har rätt att begära hjälp från andra kommuner eller från envar som han eller hon bedömer krävs för att man ska kunna hantera situationen. Det är redan så att om olyckan och händelseförloppet skulle bli alltför dramatiskt finns en möjlighet både för att ta över uppgifter och för regeringen att ytterst ta över uppgiften. Men oftast måste man sedan återföra det operativa ansvaret till räddningsledaren. Det är därför man inte kan ha några styrkor utöver den räddningstjänst som finns i kommunerna. Det är de som går in och hjälper till. Försvarsmakten kan vara en stödresurs och är det med en del av sin personal och sina transportmöjligheter. Det har räddningsledaren full rätt att begära , och det vet räddningsledarna också om. Man behöver öva och utbilda sig för situationerna och få stöd när det gäller hur arbetet läggs upp. Då finns som därtill lägger upp förråd av materiel så att man ska kunna ha både sandsäckar, barriärer och annat som kan krävas för uppgiften. Jag bedömer därför inte att vi behöver göra några ytterligare påpekanden. Med stödförordningen som vi i också har sagt inte ska vara dimensionerande för Försvarsmakten har räddningsledaren möjlighet att peka och säga: Jag behöver den här hjälpen från Försvarsmakten. Om Försvarsmakten då inte är fullt upptagen med att använda resursen på annat håll eller för sin egen verksamhet är man skyldig att bistå. Så ser regelverket ut . Det är en ganska ändamålsenlig ordning. Det har också visat sig att vi klarat av många svåra situationer med hjälp av den lokala kunskap om resurser och möjligheter som finns i kommunerna kombinerat med ett lagligt stöd för räddningsledarna att begära hjälp. 61 (): På är man inte så nöjd med den situation som råder. Det är den uppfattning jag har fått. Efter att ha fått en föredragning om den förstudie som gjorts i om en test-, utvecklings-, övnings- och forskningsanläggning för konsekvenser och effekter vid översvämningar tycker jag att den modellen verkar tilltalande. Det skulle innebära att det fanns en anläggning där räddningstjänst och andra aktörer kunde öva sig i att hantera den materiel som finns och de problem som uppstår i samband med översvämningar. Av förstudien framgår även att om en sådan anläggning förlades till skulle en förrådshållning av materiel för översvämningsbegränsning också kunna göras i anslutning till en övningsplats. finns det materiel. Dock är det bara ungefär hälften som kan användas, har jag fått uppgift om, och det är ju lite tragiskt. En sådan central förrådshållning, exempelvis intill , skulle möjliggöra att man snabbt fick ut materielen, inte bara till utan också till andra delar av världen där det händer stora katastrofer. SGI påtalar i sin rapport, den som överlämnades till , att det behövs forskning bland annat om hur olika jordarter reagerar vid översvämningar. Sådan forskning skulle också med fördel kunna bedrivas i det projekt som studerats i . Anledningen är att man har ett perfekt vattendrag med både in- och utlopp i anslutning till . Vattenregleringsföretaget anser inte heller att det skulle vara någon större kostnad att anlägga ett sådant övnings- och prövningsvatten. Där skulle man kunna simulera översvämningar för både övnings- och forskningsändamål. Slutligen vill jag i det stycket betona att investeringar i en sådan övnings- och forskningsplats säkert inte skulle behöva belasta staten heller då försäkringsbolagen faktiskt är väldigt intresserade av att medverka till skadeförebyggande och skadebegränsande åtgärder. Kommunerna har ansvaret för det akuta läget vid en översvämning. Dock är det inte så att varje räddningschef har utbildning. Vi skulle behöva ha en central utbildningsplats för räddningscheferna och säga att man måste ha en sådan utbildning för att få vara räddningsledare i en kommun vid en översvämning. Likadant med hemvärnsmän: Om man utbildade hemvärnsmän över hela i att hantera denna materiel i samband med översvämningar hade man ju där en resurs som man skulle kunna sätta in. Det enda jag egentligen är ute efter är alltså att man skulle se till att kommunerna fick möjlighet att förbättra sina kunskaper i detta. Det tror jag skulle göra att vi kunde spara pengar i slutändan om det händer en katastrof. Jag skulle gärna vilja höra vad ministern har för syn på en central och gemensam anläggning för övning, test och forskning. 62 Försvarsminister (): Först vill jag säga att jag inte har en lika negativ bild av vilken kunskap man har i räddningstjänsten när det gäller att kunna hantera översvämningssituationer. Tvärtom har de sammanställningar som gjorts visat att vi har en god förmåga. Till viss del tror vi att denna goda förmåga beror på att vi bygger på den lokala verksamheten i kommunerna, där man har bra kunskap om förhållandena. Naturligtvis behövs det dock ytterligare stöd och hjälpmedel. En sak är att man har så kallade älvgrupper där olika intressenter, både privata och offentliga, inte tar över det operativa ansvaret men ändå informerar varandra om risker och sådant som kan bli problematiskt. Sedan har kommunerna, om de får denna typ av kunskap om att det är fara å färde, en skyldighet att ta med det i sin riskhantering. När det gäller den utbildning man har övar räddningstjänsten kontinuerligt sin förmåga att hantera översvämningar. Just utbildningen på översvämningsbarriärer sker vid skolor i och Revinge, där man har den materielen. Det är dit man har förlagt sin kompetensutveckling när det gäller hur vi ska förstärka våra insatser vid översvämningar. Det har också ställts en fråga till och man har alltså avböjt om att delta i utvecklingen av en sådan här försöks- och övningsanläggning i . Man anser att man har sina skolor och dessa ställen att bedriva sitt eget arbete på. Om det kommer i ett annat ljus när vi får mer material från återstår att se, men det är i alla fall den bedömning verket har gjort tidigare. Sedan tycker jag att vi ska vara klara över att vi har en räddningstjänst av hög kvalitet i vårt land. Den kan mobilisera lokala förstärkningsresurser eftersom den finns nära och arbetar nära, men den har också rätt att begära hjälp och förstärkningsresurser från ett vidare område. blir nämligen påfrestningen alltför stor för en enskild kommun att klara av. Detta övas också och har visat sig fungera ganska bra. Det hindrar inte att man ändå måste vidareutveckla den kompetensen, men det menar sker vid de räddningsskolor man har. 63 (): Jag är ledsen, men att det fungerar bra på skolor med övningen kring materielen är inte den uppfattning jag har fått. Det finns ju många leverantörer av materiel, och har inte möjlighet att köpa in alla sorter. För leverantörerna finns det dessutom ingenstans att testa denna materiel, vilket vore bra. Jag har stor respekt för kommunernas kunskap och också räddningschefernas kunskap. Jag tror dock att vi kommer att få se översvämningar i mycket större omfattning och på fler håll, och det är faktiskt inte alla kommuner som har möjlighet att hålla i de stora katastrofer som kan komma. Min uppfattning är ändå att det vore bra om man hade en nationell samling kring detta. Vad jag hört är man från inte heller riktigt nöjd med dagens ordning. Med tanke på den proposition som uppenbarligen är på väg och den utredning som ska lämna sitt slutbetänkande förstår jag att ministern inte vill uttala så mycket mer tankar kring någon övnings-, test- eller forskningsanläggning inte minst forskningen är väldigt intressant i sammanhanget, tycker jag. Jag hoppas att ministern har det i minnet. Jag lovar att återkomma i en motion om jag inte tycker att regeringen riktigt har uppmärksammat frågan. 64 Försvarsminister (): Det är alldeles riktigt att klimatförändringar kan komma att leda till att vi får större och mycket allvarligare översvämningar. Det är bland annat därför regeringen har tillsatt , för att vi ska få bättre kunskap på det området. En annan sak är att vi har all anledning att se hur vi kan lära av hur man gör i andra länder, hur våra erfarenheter är ur vår egen olyckshantering. Jag vill gärna framhålla att det är viktigt att ha en ödmjuk hållning i de här frågorna. Det är ett område där kunskapen växer. Den bedömning man har gjort från sida är att de skolor vi har räcker för utbildningen. Det har man deklarerat. Sedan är det alldeles riktigt att det kanske behövs en mer samlad testverksamhet av olika typer av materiel. Där vet vi att det finns ett par kommuner som arbetar med den typen av test- och provningsverksamhet. Där tror jag säkert att vi kommer att få se fler förslag när det gäller uthållighet. Låt mig ändå säga att ingen räddningsledare står ensam i en svår situation utan har all möjlighet att begära hjälp. Det finns också ett ansvar så att kan ta över en situation. Det har hänt. driver dock inte det operativa räddningsarbetet utan får lämna över det till en räddningsledare som kan leda arbetet. Vi har en lagstiftning som går ut på att vi hjälper varandra när något riktigt allvarligt händer. Det har visat sig fungera bra . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:246 om skydd mot översvämning av 65 Försvarsminister (): har frågat samhällsbyggnadsminister vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta när det gäller att dels förebygga att översvämmas, dels öka avtappningskapaciteten i . Interpellationen har överlämnats till mig. När det gäller att utveckla och förbättra beredskapen mot översvämningar beslutade regeringen om ett direktiv till en utredning om effekterna av klimatförändring och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minska (dir. 2005:80). Utredningen ska bland annat föreslå hur statens och kommunernas förebyggande åtgärder vid översvämningar, ras och skred kan utvecklas. Av direktivet framgår att de begränsade avtappningsmöjligheterna från , och medför risk för översvämning av angränsande mark, vilket kan komma att förvärras genom framtida klimatförändringar. Detta beror bland annat på begränsning i slussarnas och vattendragens avtappningskapacitet. Stigande nivåer i världshaven och därmed påverkar också möjligheten till avtappning. Utredningen ska redovisa översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter till regeringen. Uppdraget gäller , , och ytterligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar. Utredaren ska också föreslå åtgärder för att komma till rätta med eventuella problem. Av direktivet framgår också att de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna av de förslag som läggs fram ska redovisas. För de förslag som har statsfinansiella konsekvenser ska utredaren föreslå finansiering. Regeringen har sedan att ta ställning till utredningens förslag. 66 (): Jag vill tacka försvarsministern för svaret. Den här interpellationen grundar sig i att jag motionerade i om just behovet av utökad kapacitet för avtappning från . Den motionen ligger fortfarande och skvalpar i betydligt farligare farvatten än , nämligen motionshanteringsinstitut där den inte behandlats. Därför tyckte jag att när rapporten från kom fanns det anledning att åter aktualisera frågan. SGI presenterade rapporten säker grund för hållbar utveckling om just tänkbara konsekvenser av klimatförändringarna. Man konstaterade att temperaturen och nederbörden i kommer att öka , och havsytan förväntas stiga med längs den svenska sydkusten. Nederbörden beräknas öka med i stora delar av landet. Vi kommer att få fler nederbördsdagar och fler kraftiga skyfall. Rapporten betonade särskilt riskerna för översvämningar i . har också på uppdrag av utfört översvämningskarteringar där man påvisat att stora områden runt kommer att översvämmas även med dagens klimatförhållanden. indikerar att det framtida inflödet till kan komma att bli högre än , något som skulle kunna innebära ännu högre vattennivåer i just . I bakgrunden formulerar jag frågan hur regeringen ser på att öka kapaciteten för avtappning från . Som svar på mina små frågor har departementet haft godheten att kopiera ett utredningsdirektiv för utdelning, och det är gott och väl. Men jag misstänker att tankeverksamheten på departementet inte upphörde när direktivet beslutades utan att intresset finns och att man tänker och funderar på den här allvarliga frågan. Jag ser fram emot att få höra försvarsministern utveckla regeringens syn på vikten av att vidta åtgärder i fråga om . Miljö- och jordbruksutskottet har ägnat dagen åt en utfrågning om klimatfrågorna, inte minst när det gäller styrmedel och konsekvenser. Representanten för SGI, , lyfte åter fram vikten av både forskning och annat arbete men också att vi på allvar funderar igenom konsekvenserna av klimatförändringarna. Då är det viktigt att , som sagt, med dagens klimatsituation börja vidta åtgärder och planera för den ökade avtappningskapacitet som kommer att krävas. Det blir dyrt, och ganska omfattande insatser behövs i Hammarbyslussen, Södertäljeslussen och på Söder. Det behövs åtgärder i alla dessa områden. 67 Försvarsminister (): Jag hoppas att det framgår att jag och regeringen faktiskt anser att det här är en mycket viktig fråga. Det är skälet och bakgrunden till att vi i har gett frågan en särskild plats. Vi övervägde ett tag om det vore bättre att göra en särskild utredning bara om ras och skred och den typen av frågor, men de här frågorna hör ändå hemma i ett perspektiv där man ser på klimatförändringarna. Det kan också finnas aspekter som forskning och hur man ska hantera det hela i ett större sammanhang som det är viktigt att få belysta genom att placera frågorna där. Att försöka få en bild av översvämningsrisker och vad man behöver göra är bland annat ett uppdrag som har. Tillsammans med och andra myndigheter ska de göra karteringar av översvämningsområdena. Naturligtvis ska också kommunerna ha underlaget till stöd för sin egen planering, så att man undviker att placera bebyggelse i mark som är kraftigt översvämningshotad. Bakgrunden till att jag har hand om de här frågorna är att när det väl blir fråga om räddningstjänst och insatser är det i Försvarsdepartementet som frågorna hamnar. Vi har då också skäl att se till att risker undanröjs. Det som var hundraårsflöden kunde man behandla på ett sätt därför att det var ganska sällan som de inträffade. Det blir orimliga kostnader och konsekvenser om man ska riskhantera sådant som kan hända . Men börjar den typen av händelser att uppträda vart tjugonde eller kanske , då har vi en dramatiskt annorlunda situation. Jag står bakom samhällsbyggnadsministerns förslag till utredning, därför att även för mitt verksamhetsområde är det av stor betydelse att vi får fram ett underlag på den punkten. Då handlar det om att både tala om vad som behöver göras och att titta på hur vi ska kunna finansiera det. Det är många intressenter som bör kunna vara med och bidra till finansieringen. Det är klart att vi inte kan blunda för problemen, tvärtom. Det är därför som vi har bett att få dem på bordet. 68 (): Problemen har ju funnits på bordet och borden . Den motion som jag skrev 2003 var liksom inte bara tagen ur luften, utan jag hämtade material efter ett gediget researcharbete. Det var länsstyrelserapporter från och från andra håll och kanter som pekade just på detta att och är ruskigt utsatta. visar att bedömningen är att naturolyckorna ökar, att hotbilden förvärras och att allvarliga skador och samhällsstörningar kan förväntas. Då krävs det förebyggande åtgärder, att skydda utsatta områden och att kvaliteten i planeringsarbetet höjs med tanke på den nya situationen. Man pekar på att redan med dagens klimatsituation krävs åtgärder för att minska risker och motverka skador, och behoven förstärks av de klimatförändringar som vi alla bedömer kommer framöver. Man talar också om att ökad nederbörd, höjd grundvattennivå, ökade flöden, översvämningar och erosion kommer att leda till att föroreningar lättare lakas ut och sprids. Gamla deponier kommer att lakas ut på det sättet. Gasbildningen kommer att öka på grund av förhöjd infiltration av smutsigt vatten, och gasbildningar gillar ju inte någon. Simuleringar visar också att det krävs nästan dubbelt så stor avtappningskapacitet från . Försvarsministern var inne på frekvensen av katastrofliknande vädersituationer. SGI pekar också i sin rapport på att man har märkt ett ökat behov av akuta insatser i samband med kraftiga regn och stora flöden. i ett treårsintervall har den frekvensen tredubblats. Det stämmer bra överens med hur situationen är i hela . Två av tre stora katastrofer har varit direkt relaterade till extrema vädersituationer, och sådana händelser var dubbelt så vanliga som i , skriver man i rapporten. Därför menar jag att det har varit kända fakta och att man måste planera för de här åtgärderna. Det är bra med utredningar. De kommer säkert att fördjupa och ge ännu bättre förslag. Men redan nu kan arbetet med att planera för ökad avtappningskapacitet i börja, för det är ett långsiktigt arbete att projektera eventuella ombyggnader av Hammarbyslussen, Södertäljeslussen och så vidare. Så, ministern, sätt i gång med förberedelsearbetena! Fram med måttstock och kartor, rita om och förstärk möjligheten att tappa av vatten från ! 69 Försvarsminister (): har ju funderat på de här frågorna ett tag och motionerat. Det var väl som jag fick rapporter från länsstyrelserna, och de behöver man alltid remittera för att se hur de ska behandlas. Vi kom då fram till att vi behöver skaffa oss bättre kunskap om vilka konkreta åtgärder som ska vidtas, och då kallar man in en utredare. Jag ska erkänna att jag tyckte att det var bättre att placera frågan i , för vi kan båda förstå att det kommer att ställas krav om det här är något som är en del i ett helt annat klimatförlopp och med en helt annan frekvens. Då kan man också se andra konsekvenser av översvämningar än bara att det blir väldiga problem för människor som bor och verkar i ett område som ofta blir översvämmat. Därmed kan man också se vilka mer som är intressenter. Det tyckte jag var en fördel. Det var ett av skälen till att utredningsuppdraget fick hamna i . konstaterar jag att ja, vi är överens om att den här frågan är viktig, och regeringen tycker att den är viktig. Men på något sätt verkar det som att inte är riktigt nöjd. Jag undrar verkligen vad det nu är för stora byggnationer och annat som ska dras i gång och hur det ska finansieras. Engagerade i frågan är vi, och vi har bett att få ett underlag som gör att man kan se både vilka åtgärder som är motiverade och hur de ska finansieras. Jag tycker att ändå borde tycka att det är bra att underlaget kommer fram. Sedan handlar det om att sätta förslagen i sjön efter en remissomgång och se dem i sammanhanget. Där är vi inte riktigt . Men vi har sett problemet, och jag känner ett stöd i frågan. Däremot går det inte att bara handla utan att också veta exakt vad det är för typ av åtgärder som behövs, för det gäller stora åtaganden. 70 (): Ja, det är möjligt att jag är lite otålig, absolut. Men jag har tagit fram underlag, satt mig in i frågan, skrivit en motion för , och det var på material som redan då var känt. Vi är ense om att det här behöver åtgärdas . Och det är väl bra att utredningen tar fram ett bra underlag och att ni redan nu har de här frågorna högt på dagordningen. En förbättring av utsläppen från till havet är av stort värde för hela samhället inom . Det handlar ju om 2 ½ miljon människor som bor här. Det handlar om vägar och järnvägar, tunnelbanor, sjöfart, dricksvatten, avlopp, jordbruk, bostäder med mera som skulle drabbas och som kommer att drabbas av översvämningar. Risken finns att även el- och telenäten slås ut. Det är därför det är så viktigt. Vi ser en ökad frekvens av den typen av kraftig nederbörd, och om inte åtgärder vidtas kommer mängden översvämningar i att öka. Min förhoppning är att nuvarande regering och kommande regeringar aktivt ska arbeta med att förebygga översvämningar, bland annat genom de åtgärder som jag föreslår. Tack så mycket för debatten.