prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Ingen, fru talman, ska behöva vara rädd för att gå till skolan. som inte får lära sig läsa, som hotas av att kastas ut ur särskolan och eleverna i som inte vågar gå till skolan för att ett gäng slåss och mobbar det är för deras skull vi nu lägger om skolpolitiken i . 124 () replik: Det är viktigt att hålla sig till sanningen, statsrådet. Särskilt viktigt kanske det är just i den här kammaren. Det är osant att den socialdemokratiska regeringen har föreslagit nedläggning av särskolan. Den förra socialdemokratiska regeringen lämnade till och med en särskoleskrivelse till där detta står klart och tydligt. Att stå i talarstolen här och skrämma upp de många barn som går i särskolan, de lärare som jobbar där och för den delen de föräldrar som har sina barn där på det viset är oanständigt. Om vi nu skulle gå till själva debatten, fru talman. Det har gått hundra dagar sedan valet. Ni har hunnit lägga fram er första budget. Av både budgeten och de uttalanden och utspel som skolministern har gjort kan man konstatera att ett nytt epitet för i stället borde vara stoppminister. Det vi har sett av budgeten och de uttalanden som har gjorts är att det är stopp för flera förskollärare. Det är stopp för vissa elever till gymnasieskolan, stopp och förbättringar i gymnasieskolan, stopp för en modern lärlingsutbildning som skulle ha startat till . Det är stopp av det statliga stödet till vuxenutbildningen och stopp av den fortsatta utbyggnaden av högskolan. Det är det de konkreta förslagen från har handlat om. De har handlat om att stoppa saker. När jag tittar i budgeten ser jag ju väldigt lite av ny politik. Det lilla av nytänkande som finns är övertagande av den socialdemokratiska skolpolitiken, det vill säga bekämpningen av segregationen, som ju är en stor fråga i den svenska skolan. Det var de åtgärder vi vidtog. Det är bra. Du ska ha en eloge för att du fullföljer det. Men något nytt har jag inte sett. 125 Statsrådet () replik: Jag är kanske lite förvånad över approach i sitt inlägg. När han har attackerat de övriga borgerliga företrädarna har det bara varit för att skrämmas om vilket stort systemskifte som sker. Men i sin första replik till mig är anklagelsen att det händer ingenting. Det går inte riktigt ihop. Sanningen är väl att det är en väldig reformtakt på med de förslag som håller på att läggas fram. Det är många områden som läggs om i svensk politik just , och jag tror att utbildningsväsendet är ett av dem där det är mest omläggningar på gång. En omläggning vi tänker genomföra, som är aviserad och som kringgick, är frågan om tidiga kontrollstationer i skolan. Jag skulle vilja återge vad sade i ett anförande vid partikongressen. sade till sina partivänner att utvecklingen i den svenska skolan går åt fel håll. Det traditionella svaret i partiet är att man vill satsa mer resurser, och man har gjort det. Utvecklingen går ändå åt fel håll. sade att det handlade om arbetarklassens barn. Det är de som går genom skolan utan att få nödvändiga kunskaper. Vi måste upptäcka dem på ett tidigare stadium. Därför är det oerhört viktigt att införa nationella prov i årskurs 3, sade . Tänk vad glad måste vara nu när vi kan genomföra detta. När vi lägger fram förslaget om nationella prov i årskurs 3 till kammaren , kommer att rösta på det sätt som han själv är övertygad om är bäst för de svenska skolbarnen eller inte? 126 () replik: förtjusning för socialdemokratisk skolpolitik är vida omvittnad, så pass att man har velat ta del av den i förväg. Det är väl glädjande att se att skolministern också väljer att citera mig i budgetdebatten. Det är roligt att höra. Av en ren slump råkade någon vecka innan valet sätta in en presskonferens. Av en ren slump råkade den hamna dagen innan vi skulle presentera vår skolrapport. I denna skolrapport kan vi se jag har den med mig vad lovar väljarna att göra de första hundra dagarna om partiet vinner valet och hamnar i regeringen. har och hamnat på och har möjlighet att fullständigt ta hand om den svenska utbildningspolitiken och regeringspolitiken. I detta dokument står ett antal intressanta saker. Det är detaljerat beskrivet vad lovar att göra om man får möjlighet att sitta i regeringen. Det finns många saker väldigt lite av detta är genomfört. Jag vill passa på och fråga skolministern när vi har inte sett något nu den satsning på 500 miljoner ni lovade dem i lägre åldrar som har läs- och skrivsvårigheter ska komma. är det bara ett stort svek. Det finns inget i budgeten. Har man varit så detaljerad och utfäst sådana löften förtjänar väljarna att få veta om pengarna inte ska komma nu när de ska komma. Ni lovade att det skulle fattas regeringsbeslut om detta . har vi inget sett, skolministern. vänder och vrider på orden och hävdar att jag säger att ingenting har gjorts. Visst har ni gjort saker, men det handlar framför allt om stopp och back. Det handlar om att backa förskolan till vårdnadsbidrag. Det handlar om att göra den gemensamma till flick- och pojkskola, elitsatsningar med mera. Den moderna gymnasieskolan ska delas på tre. Det är med andra ord ganska omodern politik. 127 Statsrådet () replik: Jag vet inte varför man ska ha dessa debatter om det inte är meningen att man ska svara på varandras frågor. Jag svarade på frågan om varför vi gör så lite. Jag räknade upp några saker. heter det att vi gör jättemycket. Det är riktigt att vi är fyra partier. har varit överens om mycket, men inte allt. Ni var inte överens om någonting i valrörelsen. Det finns punkter i program som inte fanns med i den första budgeten. Det medger jag. Dock kommer huvuddelen av punkterna i programmet att vara genomförda när hundra dagar har gått . Men det finns några punkter som kanske inte är med där. Så kan det vara när man gör kompromisser. hade jag en fråga till , som jag tror att många är intresserade av. när jag får möjlighet att lägga fram det förslag som du så kraftigt argumenterade för, nationella prov i årskurs 3, just för att det är bra för arbetarklassens barn, just för att det är bra att fånga upp barn tidigt, hur kommer du då att rösta? 128 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag medger ytterligare en replik från eftersom det ställdes en rak fråga. 129 () replik: Det beror helt på hur ett sådant förslag är utformat. Om det är i syfte att sortera, kategorisera, elever som det ska vara nationella prov i årskurs 3, vilket tyvärr man kan skönja av den bild som och högeralliansen målar av den svenska skolan, blir det oerhört svårt att stödja en sådan politik. 130 () replik: Skolministern tog upp tre olika fall i sitt anförande. Först berättade skolministern om som inte har fått en läxa. De lärare som jag har träffat och de skolor jag har besökt där man har använt sig av arbetssättet att se till att läxor och arbetsuppgifter görs i skolan med stöd av lärare har därmed löst ett av de problem har nämnt vid ett annat tillfälle, nämligen skillnaden i studieresultaten mellan pojkar och flickor. Det läxfria arbetssättet har fångat upp pojkarna och deras resultat har förbättrats. Det du, ! Det andra skolministern ofta hänvisar till är lärarnas befogenheter. Det spelar nästan ingen roll vilken fråga man pratar om så ska lärarnas befogenheter lösa allt i skolan jämställdhet eller mobbning. Det finns en lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling. Vad är det för typ av befogenheter lärarna behöver utöver den lag vi har? Det tredje handlade om särskolan. Där måste vi komma ihåg att det finns olika grader av intellektuella funktionshinder. Vi får inte glömma bort att det finns de elever som går i särskolan som faktiskt vill bli inkluderade. Men sedan finns det naturligtvis de som är på en mycket lägre nivå. För dem kommer särskolan fortfarande att finnas kvar. Jag saknar dock ett fall. Det handlar om som på grund av rädsla för sexuella trakasserier begränsar sitt liv genom att inte gå ut . Hur ska ni göra för att bryta könsmaktsordningen och könsrollerna i skolan? 131 Statsrådet () replik: Det är en sak jag vill utveckla i resonemang med , nämligen hur man med hjälp av skolan kan bidra till att överbrygga klassklyftor. är det land i världen som börjar absolut senast med betyg. Det finns något land till som börjar lika sent som vi, men ingen börjar . Nästan alla börjar tidigare. Vi är det land i världen som har det absolut minsta antalet steg i betygsskalan. Vi är det land som har de absolut minsta förekomsterna av nationella gemensamma kunskapskontroller i varje fall av jämförbara länder i . Vi är också det land i den utvecklade delen av världen där eleverna lägger allra minst tid på skolarbete lektioner och läxor tillsammans. Ändå har klassklyftorna inte överbryggats utan de ökar. Vad är då recept på detta? Jo, more of the same. Det är ännu färre läxor. De ska förbjudas. Ta bort betygen. Ambitionsnivån ska sänkas ytterligare. Men om den politik som har förts bara ökar klassklyftorna hur kan ännu mer av samma politik minska klassklyftorna? Är det inte något som borde fundera över? Mot bakgrund av den analys som kan göras av verkligheten och resultaten av den politik som har förts, hur kan ännu mer av samma sak vara lösningen? 132 () replik: Jag noterade att inte svarade alls på frågan om jämställdheten i skolan. Hur kommer regeringen att göra? Kom inte med argumentet om utökade befogenheter för lärarna. Det måste finnas andra förslag och idéer om hur man faktiskt ökar jämställdheten inte bara i skolan utan också i samhället men skolan spelar faktiskt en stor och viktig roll. har, återigen, aldrig sagt att läxor ska förbjudas. Men det spelar ingen roll. Du sade själv i talarstolen att vissa barn kommer hem till föräldrar som kanske inte frågar om det finns några läxor, som inte engagerar sig i sina barn. Ska vi strunta i dem? Tror på allvar att om vi skickar med tio läxor hem blir eleven duktigare? Eller handlar det om att man genom ett arbetssätt i skolan faktiskt ser till att läxorna och andra arbetsuppgifter görs i skolan med den kompetens som finns bland lärare och med det stöd man kan få i skolan? Skolan ska vara kompensatorisk. Det ska inte bero på vilka hemförhållanden man har om man klarar kunskapsmålen i skolan eller inte. 133 Statsrådet () replik: När det gäller den målsättningen är vi ju överens. Jag tror att alla i kammaren här är överens om att skolan ska vara kompensatorisk. Om vi inte trodde det så hade vi inte behövt ha någon skola. Jag tror att de som har gott om pengar och som är om sig och kring sig skulle se till att deras ungar gick i privatskolor ändå. Så var det ju . Den allmänna skolan finns ju för att den ska vara kompensatorisk. Det är ju därför vi har den. Men då är frågan: Hur är den bäst kompensatorisk? Ska vi ha låga krav, låga ambitioner och låga förväntningar, eller ska vi ha höga krav, höga ambitioner och höga förväntningar? Jag tror på det . Föräldrar som själva har en akademisk bakgrund, som är engagerade i studier, som tycker att studier är viktigt och som själva kan engagera sig i studier och förstår naturvetenskap på gymnasienivå därför att de själva har gått där och studerat och tycker att det är viktigt och intressant de föräldrarna kommer ju i den läxfria skolan att se till att deras ungar ägnar sig åt intellektuellt arbete . Det är ju de andra föräldrarnas barn som blir loser det är de som blir förlorare. Det är klart att man kan säga så här: Förekomsten av läxor ökar ojämlikheten i samhället. Det mest jämlika är ju om man avskaffar hela skolan då lär sig ingen någonting. Det blir otroligt jämlikt, men det löser ju inga problem för framtiden. Det är ju detta som är själva kvintessensen. Vi är överens om målen, men vi har två fullständigt olika vägar att nå dit. Vi i alliansen ser att sänkta krav och sänkta ambitioner har ökat klassklyftorna i svenskt skolväsende. Vi vill gå den motsatta vägen. 134 () replik: talar om att ställa krav är att bry sig, och det är väl någonting som alla kan vara totalt överens om. Att inte ställa krav är ju verkligen att inte bry sig. betyder det att gå och gömma sig. Särskilt om man har stått inför en klass så vet man att det inte hjälper att säga att de inte ska lära sig någonting. Man blir inte populär, och det är inte särskilt vettigt. Men frågan är: Är det verkligen more of the same som det handlar om? Det är ju inte så att svenska skolan saknar prov, nationella prov och utvärderingar. Vi har ganska mycket av den varan. Det är ju inte någon som inte frågar efter läxorna som när barnet framöver kommer hem kommer att säga: Var du med på nationella provet ? Frågan är: Är det eller lärarna som ska göra jobbet? Jag är helt överens om att vi behöver en ny skollag, men frågan är om vi behöver så mycket exakt more of the same. Jag tror att vi behöver mer tydliga regler för lärare och även möjligheter för elever, men vi behöver inte tidigarelägga nationella prov snarare diagnostiska prov. Lärarna vet ofta var barnen står, annars brukar det inte vara så särskilt bra lärare, och då bör man hitta bättre. Det handlar snarare om att man ska skapa möjligheter för de här barnen, inte låsa in dem i olika fållor. Man ska skapa möjligheterna för professionen att utföra sitt arbete. Jag är rädd att skolministern vill detaljstyra lärarna. 135 Statsrådet () replik: Jag ska gärna säga att jag tycker att och ofta har ett mycket intressant decentralistiskt perspektiv på hur skolan ska styras. Jag tycker att det är en utmaning att fundera över de argument som kommer fram. Det är det verkligen. I den här regeringen har vi ett öppet sinnelag mot alla som vi kan hitta värderingar hos som gör att vi kan se på olika lösningar för framtiden. Det vill jag understryka. Men det är ändå ett par frågor som inställer sig. Regelstyrning, som man hade tidigare, det vill ingen ha. Om vi sätter regelstyrning mot målstyrning så vill ingen ha regelstyrning tillbaka. Och tycker att även de regler som finns ska bort. Men då måste man ju fundera på hur målstyrningen ska se ut. Det är då jag blir så bekymrad, därför att vill ju avskaffa alla system för utvärdering. Men målstyrning kan ju inte bara vara att man ska rabbla upp 500 mål i läroplanen, utan målstyrningens djupare innebörd är ju egentligen att man utvärderar resultaten kontinuerligt. Det är ju det som är innebörden i målstyrning. Ni är fullständigt emot regelstyrning, det har jag förstått, men hur ska målstyrningen fungera om man aldrig utvärderar något? Och den viktigaste utvärderingen måste ju vara av skolans kunskapsmål om eleverna har lärt sig olika saker. Nationella prov och nationella betygssystem är ju de viktigaste nationella utvärderingsinstrumenten vi har, men dem vill ni avskaffa. Hur ska er målstyrning alltså fungera när ni inte utvärderar något? 136 () replik: Att har några förslag på att avskaffa alla utvärderingsinstrument som vi har är nytt för mig, men kanske har läst noggrannare än jag. Vi vill däremot inte skapa de tidigare delarna. Vi ser, som jag har varit inne på i mina anföranden, att det här inte är en utveckling som fungerar med barnen, eleverna och studenterna om det gäller att tro att alla barn i samma ålder har samma kunskapsnivå . Det är ju beträffande den biten vi har annorlunda syn. Vi ser att individualiseringen i skolan och i samhället går så snabbt i en riktning att vi kan räkna med att alla kan allting . Därför behöver vi mer diagnostiskt material. Vi behöver utvärdering. Vi är helt överens om utvärderingarna. Men vi behöver en annorlunda utvärdering än den som skolministern föreslår som utgår ifrån att alla människor är lika , vilket jag tycker är ett konstigt synsätt hos en liberal skolminister. Det handlar ju om att se människornas mångfald och olikheter och att ge våra lärare verktyg att motsvara denna olikhet hos eleverna inte tro att man ska skära alla efter samma mall. Det är det jag reagerar på. Vi ska visst ha utvärdering, men vi ska ha ett modernt utvärderingsinstrument som motsvarar individualiseringsprocessen. 137 Statsrådet () replik: Det är något som jag inte riktigt förstår i resonemang där. Att vi vill ha nationella prov i årskurs 3 betyder ju inte att vi tror att alla har nått samma utvecklingsnivå i årskurs 3. Då behövdes ju inte proven. Då visste vi ju redan svaret. Olika elever har naturligtvis nått olika långt. Provet är ju till för att identifiera dem som inte har nått tillräckligt långt för att just de ska få mer hjälp och stöd. Det är ju att erkänna att elever är olika. Det är ju därför vi vill ha de nationella proven, av samma orsak som min företrädare på posten ville ha proven, nämligen därför att man ska kunna identifiera de elever som behöver hjälp och stöd. Hade vi trott att alla var lika hade det ju inte behövts. Men vad händer om man bara har diagnostiska prov? Det finns ju en väldig skillnad mellan nationella prov och diagnostiska prov, som är mycket väl medveten om. Vi sätter upp ett mål som säger att eleverna ska ha nått till en viss nivå. Sedan kollar man av: Har eleven nått dit? Ja då har man nått målen. Har man inte nått målen utan ligger under och underkänns behöver man mera hjälp och stöd. Men med ett diagnostiskt prov finns det ju inget mål att utvärdera emot. Lilla har inte nått målen utan behöver hjälp det går ju inte att säga det, för det finns inga mål. Det är ju det som är skillnaden mellan nationella prov med tydliga mål i läroplanen eller diagnostiska prov. Vad är det man utvärderar emot? Det finns ju ingenting att jämföra med. Det finns ju inga mål att uppnå med tydliga kunskapskrav i läroplan. Det är ju det som är själva skillnaden. Vi tror att elever är olika. Just därför måste vi ha tydliga utvärderingar för att identifiera de elever som behöver hjälp och stöd i skolan. 138 (): Jag får börja med att beklaga att utbildningsministern inte heller har haft möjlighet, tid eller intresse att komma när utbildningspolitiken diskuteras här i kammaren. Under förra mandatperioden reste utbildningsminister i och och skrev en bok där. Han drog vissa slutsatser. Jag var också på en studieresa förra perioden i , och jag drog också mycket lärdomar därifrån men drog inte riktigt samma slutsatser. Jag var på en studieresa i i absolut sydligaste . Vi träffade intellektuella där som var oerhört oroade och ledsna över globaliseringen. De sade till oss i den svenska delegationen: Ni vet inte vad som händer här. håller textilindustrin på att flytta härifrån. Då sade jag: Jo, vi vet precis vad som händer. Jag kommer från en stad, en jätteliten stad i sydligaste , som heter . En gång flyttade textilindustrin därifrån, och den flyttade faktiskt till er. Vi kunde inte lägga flera båtar på lager, utan vi fick faktiskt lägga ned flera av de svenska varven. Jag vet precis vad ni pratar om. Då sade de: Men vad hände då i ? Blev det massprotester, demonstrationer? Blev inte människorna arga? Och så sade vi: Jo, det är klart att människorna blev arga. Det är klart att människorna blev arga när de förlorade sina arbetskamrater, när de förlorade sitt dagliga arbete. Men i har vi flera olika system som gör det möjligt att faktiskt gå vidare även om det oundvikliga inträffar. Det handlar om en arbetslöshetsersättning som är värd namnet. Det handlar om arbetsmarknadsåtgärder, och det handlar om utbildning såväl på högskolan som i och i vuxenutbildningen. Och det är det som jag tänkte fortsätta att prata om. , fru talman, är ett litet extremt konkurrensutsatt land. Vi socialdemokrater valde tidigt vägen för en öppen ekonomi, och detta har bidragit till att vi har en av världens mest konkurrenskraftiga industrier med hög produktivitet och högt förädlingsvärde per arbetad timme. Det har skapat bra reallöner och en ekonomisk grund för det välfärdssamhälle, med offentlig sektor i världsklass och ett generellt trygghetssystem, som skapar förutsättningar för förnyelse och förändring. Satsningar på utbildning, forskning och vuxenutbildning har därför varit en central del i Socialdemokraternas ekonomiska politik. Alla, inte bara några, måste få en grund för ett livslångt lärande. Högskolan har byggts ut för att matcha elevernas krav men också svenskt näringslivs efterfrågan. Och stora satsningar har gjorts på vuxenutbildning. Mycket av det här avbryts nu i och med den budget som den borgerliga regeringen för fram och som kommer att beslutas om någon timme här i . Utbyggnaden av högskolan stoppas , vilket innebär att andelen högskoleutbildade drastiskt kommer att minska till följd av de stora ungdomskullar som närmar sig högskoleåldern. Man kommer helt enkelt att ha en chans att gå på högskolan beroende på om man tillhör en stor barnkull eller inte. All form av vuxenutbildning, såväl inom utbildningsväsendet som i arbetsmarknadspolitiken, får nu utstå mycket kraftiga nedskärningar. Denna stoppolitik på utbildningsområdet är djupt olycklig för och svenskt näringslivs konkurrenskraft. Men är detta föga förvånande. Det här är i konsekvens med den nya ekonomiska strategi som de borgerliga nu har slagit in på. Jobbpolitiken visar sig vara en låglönepolitik. Med den ekonomisk-politiska strategi som man nu har räcker det med att det är väldigt få som får högskoleutbildning. Med en sådan vision om var de nya jobben skapas behövs det ingen vuxenutbildning. Återvändsgränder i utbildningssystemet blir inget problem. Det räcker med piskan att tvinga de arbetslösa att ta låglönejobben. Vi socialdemokrater har en helt annan utbildningssyn. Utbildning är central för personlig utveckling, enskilda människors livschanser och den framtida samhällsutvecklingen. Vi vill avsätta av bruttonationalprodukten till forskning. Vad de borgerliga nu gör är att de skär på både småföretagsforskningen och arbetslivsforskningen och minskar de totala resurserna till samhällets forskning. Vi vill fortsätta att bygga ut högskolan. Antalet som tar en forskarexamen har ökat och är nu det högsta i världen. Vi vill fortsätta det här arbetet. satsar mest på forskning och utveckling i och ligger näst bäst till i världen. När var utbildningsminister hade han som mål att skulle gå på gymnasieskolan. Det gäller faktiskt att sätta ribban högt. Vi vill att av en årskull ska gå vidare till högskolan. Det är oerhört viktigt, för är ett litet land, och vi har inte råd att inte ta hand om alla våra begåvningar. Ungdomskullarna växer nu snabbt, och på mindre än ökar antalet 20-åringar med . Det motsvarar drygt 30 personer i varje årskull. Att inte bygga ut högskolan är att isolera internationellt, och vi kommer att bli det enda land i världen som aktivt minskar ungdomarnas utbildningsmöjligheter. Men har en lång tradition av att säga nej till satsningar på universitet och högskolor. har man motsatt sig utbyggnaden av starka högskolor som ska finnas i alla delar av landet. De har röstat emot 18 stycken, nästan hälften, av landets lärosäten. Denna politik, fru talman, vänder vi oss väldigt mycket emot. Till detta kommer att högskolan kommer att förändras på många olika sätt. Man kommer att slopa möjligheten att komma in på högskolan genom arbetslivserfarenhet och högskoleprov. Dessa människor stängs ute från högskolan för alltid. Allmänrepresentationen i styrelserna tas bort. Man kan ju undra om man från den borgerliga sidan tycker att det vore bra om vd själv fick utse sin styrelse eller om kanske skulle göra det. Sedan har vi den kommunala vuxenutbildningen. De borgerliga har pratat om att Socialdemokraterna har dragit ned. Ja, det är riktigt att vi gjorde det. Men det sade vi redan från början när vi lanserade . Det var en jättelik satsning som var en av de åtgärder som vi vidtog i och med det ekonomiska moras som vi hade att reda upp efter 1994. Vi vill inte dra ned den reguljära vuxenutbildningen med som man nu gör. Vi tycker inte att vuxenutbildning är en arbetsmarknadsåtgärd. För oss handlar vuxenutbildning om så mycket mer. Det handlar om att faktiskt inte ha återvändsgrändens politik utan att man ska kunna gå vidare. Dessutom ändrar man bidragssystemet. Man tar bort viktningen av bidrag. Det innebär att man nu inte kommer att ta hänsyn till låg utbildning, arbetslöshet och invandrare som man har gjort tidigare.