prot · GU0944 · 2006-12-20 00:00:00 — Genom att i det här läget utmåla regeringens politik som stora försämringar driver Socialdemokraterna, facket och snabbare och effektivare fram de förändringar som leder till minskat utanförskap. Arbetslösa söker jobb mer intensivt och sänker sina anspråk på lön och arbetsuppgifter. De bestämmer sig för att omskola sig, flytta till regioner med bättre arbetsmarknad och så vidare. Det är resultatet av i stort sett all forskning. Slutsatsen blir att den typ av åtgärder som står i begrepp att fatta beslut om leder till lägre arbetslöshet. Lägre a-kasseersättning leder nästan utan undantag till att arbetslösa snabbare kommer i arbete. Det innebär lägre arbetslöshet. Det gäller även studier i . Man har gjort studier i många länder, i olika situationer och . Resultatet är i stort sett gemensamt. Det är det jag menar när jag säger att socialdemokratin inte följer den kunskap och vetenskapliga erfarenhet som har byggts upp på det här området . Man kan säga att regeringen har stor tur. De negativa verkningarna för fortsatt arbetslösa mildras av att reformen sätts i sjön i ett läge med snabbt ökad efterfrågan på arbetskraft i en mycket stark högkonjunktur på arbetsmarknaden. Det är naturligtvis inte resultatet av de beslut som ännu inte är fattade. Det är ett arv från tidigare. Vad blir slutresultatet av lönebildningen som har diskuterats här, inklusive effekten på kollektivavtalen? Med den här utvecklingen kommer flera människor i arbete och sysselsättningen ökar. När arbetslösheten minskar, sysselsättningen ökar och det blir knappt om arbetskraft gynnas arbetstagarna. Det medför löneglidning. Ju starkare de positiva effekterna av regeringens politik blir desto starkare blir löneglidningen. I nästa steg stiger även nivån i kollektivavtalen. Dagens debatt och protester medför alltså snabbare omställning till lägre arbetslöshet, ökad sysselsättning och löneglidning allteftersom. I detta anförande instämde (). 124 () replik: Det var ju trevligt att kom upp i debatten eftersom är den ende från högersidan som har erkänt vad som är motivet med den här politiken, nämligen att försöka påverka lönerna nedåt och därmed skapa en låglönemarknad. Det är egentligen inte vi som försöker hävda det ena eller det andra. Vi försöker bara få någon sorts logik i det som sägs från regeringshåll. Om man då hävdar att sänkt a-kassa ska ge flera jobb, vilket gjorde alldeles i sitt anförande, finns det bara ett sätt som man kan göra det på. Där är forskningen tämligen enig. Det är om man kan pressa fram en låglönemarknad, alltså få sänkta löner. Det skulle möjligen kunna ge flera jobb. I övrigt finns det ingen forskning som säger att själva nivån på a-kassan i sig påverkar detta. Om hävdar det skulle det vara spännande att få ta del av den forskningen. Vi har haft några hearingar och debatter om detta, och ingenstans har man lyckats med konststycket att presentera sådan forskning. Det är rätt spännande om man väntar till sista sekunden i den här debatten, som har pågått ett tag, med att ta fram det här paketet under julgranen, packa upp det och visa det. Det skulle vara oerhört spännande att få se det. Vilken nivå säger forskningen är den optimala när det gäller arbetslöshetskassan och arbetslösheten? Det är en väldigt konkret fråga. Vilken forskning är det stöder sig på? Inte ens Calmfors lyckades förklara det när vi hade en träff här i . 125 () replik: Erkänna motivet, säger . Motivet är alltså att få full sysselsättning och lägre arbetslöshet. Vi behöver ju inte misstro varandra om motivet. Jag tror i och för sig att och alla andra socialdemokrater har som syfte att få ned arbetslösheten och öka sysselsättningen. Vi har samma motiv. Men sedan kommer det som är problemet med och många andras inlägg. Det är egentligen ganska enkelt. Man måste lära sig att skilja på två saker: Lön är en sak, och inkomst är en annan. Inkomsten är lönen plus bidrag minus skatter. I alliansens förslag minskar man skatten för låg- och medelinkomsttagare. Även om man skulle få en mindre god löneutveckling kan man få en bättre inkomstutveckling. Det var det jag försökte säga på slutet, att eftersom arbetsmarknaden totalt sett kommer att bli mer tajt, att det kommer att bli en större efterfrågan totalt sett på arbetskraft, kommer löneglidningen att sätta i gång. Det kommer att påverka löneutvecklingen. Framför allt inom tjänstesektorn kommer de nya jobben. Det är ganska välbekant. Det är väl bara att anbefalla en kurs i att lära sig skilja på inkomst och lön som två olika begrepp. 126 () replik: Det är inte bara lönen som glider. glider väldigt mycket i sina resonemang här. var betydligt tydligare när det gällde effekterna i en annan debatt, när han erkände både motiv för och konsekvenser av den politik som högern vill driva igenom. låter det snarare som att den här sänkningen av a-kassan på något sätt ökar lönerna i värld. Jag vet inte riktigt, men jag misstänker att det har varit något slags räfst- och rättarting inom den borgerliga sfären, där har blivit tillsagd av sina regeringskamrater att han inte får gå ut och berätta sanningar för det kan vara någon som lyssnar. Särskilt illa skulle det naturligtvis vara om det fanns åhörare, radiolyssnare eller riksdagsledamöter som förstod vad sade, för det förstör ju argumentationen för alla andra. Vi tar naturligtvis tacksamt emot sanningssägare, men det är lite synd att nu glider och inte längre står för det han har sagt förut. Det finns faktiskt en ganska entydig forskning som påvisar den här effekten. I övrigt finns det, som sagt, ingen forskning. Jag ställde frågan konkret: Vilken forskning är det som säger att det här sambandet finns om man inte tar en låglönemarknad som effekt av detta? Vilken forskning är det som säger att en viss nivå på arbetslöshetskassan ger en viss nivå på arbetslösheten? 127 () replik: Jag sade i mitt anförande att lönen ökar långsammare än den annars skulle göra. Det innebär varken att lönen behöver sjunka eller att man skapar en låglönemarknad. Sedan drog jag ut resonemanget lite och sade hur det kommer att bli successivt när politiken har effekt, när det blir ökad efterfrågan på arbetskraft och sysselsättningen ökar. Då får man den här löneglidningen. Man ska alltså inte bara skilja på lön och inkomst, utan man ska också skilja på kort och medellång sikt. På kort sikt får man en löneutveckling som är sämre än den eljest skulle vara. På lite , eftersom arbetsmarknaden blir tajtare och det blir större total efterfrågan på arbetskraft, kommer löneglidningen att bli starkare än den eljest skulle vara. Detta kommer successivt också att slå igenom i kollektivavtalsnivåerna. Så är det. Så ligger det till. 128 (): Jag begärde ordet när jag hörde resonemangen om att de lägre ersättningarna inom a-kassan skulle, som de borgerliga säger, innebära att flera människor kommer i arbete. I andra sammanhang brukar man tala om helheten i politiken, att olika saker, framför allt inom arbetsmarknads- och utbildningspolitik etcetera, hänger ihop för att samhället solidariskt ska fungera på ett bra sätt. Då glömmer man väldigt lätt att det är fråga om att inte bara sänka a-kassenivån utan också ta bort många andra saker som arbetsmarknadspolitiken handlar om. Att sänka ersättningar är en sak, och att ta bort möjligheterna för vuxenutbildningen en annan sak, aktivitetsstöd och så vidare. Jag tycker att den helheten glömdes bort lite grann i de senaste inläggen. Dessutom finns det, precis som säger, inga vetenskapliga studier i som visar att lägre ersättningsnivåer i a-kassan skapar flera jobb. Det är väldigt viktigt att konstatera att det är på det viset. Man måste se på vilket välfärdssamhälle vi hitintills har haft i och vilka övriga trygghetssystem som finns i . Om ersättningsnivån blir för låg och om lönerna blir för låga finns det ett annat försörjningssystem, socialbidragssystemet, som träder in om nu inte den borgerliga regeringen också vill sänka försörjningsstödet för de människor som inte har någon annan inkomst över huvud taget. Då är det klart att man kommer att kunna pressa lönerna ännu längre ned. Men det har ännu inte aviserats något sådant, och då utgår jag från att nuvarande försörjningsnivå ska gälla inom . Vi kan titta på det jag gjorde under valrörelsen. Jag besökte många olika aktivitetscentrum i , och jag kunde då konstatera att för att människor ska komma ur ett långvarigt socialbidragsberoende, inte minst människor som kommer från andra länder som har hamnat i utanförskap, krävs det aktiva åtgärder genom olika aktivitetscentrum där man samverkar med socialtjänstfolk och människor från arbetsförmedlingarna med de olika åtgärdspaket som har funnits för att få människor i arbete eller i utbildning. Det är de åtgärderna som ni nu delvis tar bort. Därmed kommer de människor som har det svårast att komma in på arbetsmarknaden att få det ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden, även om vi har en högkonjunktur med den förda ekonomiska politiken, ska vi komma ihåg. När den nya politiken ska träda i kraft vet vi ännu inte vad som kommer att hända. Vi kan bara ha uppfattningar om vad vi tror kommer att hända. Vi socialdemokrater kan faktiskt luta oss lite grann tillbaka i den meningen, med den förda politiken, och peka på att genom aktiva insatser för människor som har svårast att komma ut på arbetsmarknaden kommer de lättare ut på arbetsmarknaden än om det inte finns några sådana åtgärder över huvud taget. Tittar vi på industrin i till exempel ser vi att de kräver mer och mer av utbildning för att man ska kunna ta de jobb som erbjuds, inte minst inom fordonsindustrin. kräver gymnasieutbildning för att man ska jobba i de arbeten som finns inom den branschen, för att ta ett exempel. På andra områden är det likadant. Därför måste man ha ett paket som omfattar både aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och trygghet för människor så att de är beredda att delta i den fortsatta strukturomvandling som vi kommer att ha framöver också i . Mot den här bakgrunden yrkar jag att de socialdemokratiska förslagen ska bifallas, även om det är svårt i denna kammare. I detta anförande instämde , , , , , , , och (alla s). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 6 § Arbetsmarknad och Arbetsliv Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2006/07:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv (prop. 2006/07:1 delvis). 129 (): Vi kommer här i kammaren att få höra en debatt som behandlar regeringens budgetförslag för två olika utgiftsområden. Det är utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. Även i denna debatt deltar ett statsråd. är det , som har ansvar för integrations- och jämställdhetsfrågor. I arbetsmarknadsutskottets betänkande finns också motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden . Sammanlagt är det ca 60 stycken, och det är främst motioner som har budgetanknytning. Andra motioner som har väckts under den allmänna motionstiden och som tar upp exempelvis jämställdhet, integration, arbetsrätt, diskriminering och arbetstid kommer att behandlas senare, i andra betänkanden . Utgiftsområde 13 omfattar arbetsmarknadspolitik och även integrationspolitik och storstadspolitik. Anslagen inom detta utgiftsområde hänför sig främst till kontantstöd vid arbetslöshet och till deltagande i arbetsmarknadsprogram. Ramen för området uppgår till . Utgiftsområde 14 omfattar politikområdena arbetsliv och jämställdhet. Ramen för detta område uppgår till . I anslutning till utskottets beredning har information lämnats och uppvaktningar gjorts av ett antal myndigheter och organisationer. I det betänkande som finns i kammaren finns utskottets förslag till ställningstagande och oppositionens reservationer i de fall man inte gillar budgetförslaget. Det är dessa olika förslag som ska ligga till grund för debatten som kan börja. 130 (): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 1, 5, 8, 20 och 23. När man läser den moderatledda regeringens budgetförslag på de här områdena kan man bli fundersam över vad syftet är bakom de förslag som har lagts fram. Jag tror att grundtanken, som det diskuterades mycket om i den valrörelse som ligger bakom oss, var de skattesänkningar som var viktiga att göra. Det var viktigt att sänka fastighetsskatten på höginkomsttagarnas tomter i . Det var oerhört viktigt att få ned förmögenhetsskatten. Jobbavdraget var också viktigt. Det gällde att finansiera det. Hur skulle man gå till väga? Tittar vi på hela regeringens budget ser vi att en stor del av finansieringen kommer från arbetsmarknadsområdet, utgiftsområdena 13 och 14. A-kassan, som vi har debatterat tidigare, är en stor del. Man tar in pengar i storleksordningen 10 miljarder genom ökade avgifter på a-kassan. Regelförändringen ger till statskassan. Alltså ger bara de förändringarna en finansiering i storleksordningen . Till detta kommer ytterligare dråpslag mot mycket av befintlig verksamhet på svensk arbetsmarknad. Jag kan börja med att nämna den forskning som bedrivs vid , . sade tidigare att han saknade forskningsinsikterna hos de nuvarande socialdemokraterna och hyllade de förra. Det var ingen som hyllade de förra socialdemokraterna heller när det begav sig. Socialdemokrater blir alltid bättre ju äldre de blir, i borgerlighetens ögon. Här visar den borgerliga regeringen verkligen vad man vill med forskningen. En världsledande forskning på arbetsmarknadsområdet läggs helt enkelt bara ned och försvinner. Man är inte heller ärlig. När frågorna kommer om vad som ska hända vi har fått massiva mejlbombningar från hela världen där man oroar sig för detta; jag tror inte att det har undgått någon och definitivt inte oss i arbetsmarknadsutskottet svarar man att forskningen ska vara kvar och läggas ut på universiteten. Jag tycker att man ska vara ärlig i sin politik. Om ni tar bort forskningen, erkänn det och förklara varför ni gör det. I stället säger ni att den ska vara kvar. Det finns inget universitet i detta land som tar sig an det här om man inte får resurser till det. Det ni säger är ju lögn! Ljuger ni medvetet, för att slå blå dunster i ögonen på svenska folket, eller är ni så fulla av er egen retorik så att ni tror på det ni säger om att forskningen blir kvar? Det som händer framgår av Rapports rapport: Detta läggs ned. Det är inget universitet som tar sig an denna forskning. Jag såg den verklige kämpen för centerpartisten och professorn som har jobbat för detta . Han mår väl illa av det här beslutet. Han finns inte här . Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Den andra delen som jag vill ta upp är neddragningarna vid hela resursen för miljö i arbetslivet. Det kommer naturligtvis att påverka myndigheten. Det värsta är väl kanske inte att några får sluta på myndigheten, även om det är tråkigt för dem, utan det besvärliga är att detta får verkningar på hela det svenska arbetslivet. Det påverkar hela , Ams och arbetsförmedlingarna och så vidare. Neddragningarna när det gäller arbetsmiljö är det som oroar mig mest. När jag reste i valrörelsen besökte jag många callcenter, som är en del av den nya tjänstesektorn och omhuldas på många sätt. Jag säger inte att det på något sätt är fel att jobba på callcenter. Det har gett många ungdomar möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det har varit bra. Men det är klart att jag oroar mig för arbetsmiljön när jag ser detta. Ungdomarna pojkar och flickor sitter som i forntidens syfabriker på rad. Enda skillnaden är att symaskinerna har blivit dataapparater i stället. Så ringer de på provision och ska kränga teleabonnemang eller annat till svenska folket. Det är vad det går ut på. Helst ska man ringa mitt i middagen, som vi säger, men det är en annan sak. Vad ger detta för skador på kroppen? Hur kommer det att påverka arbetsmiljön? Jag tror att det skulle vara bra med forskning på det här området också. Är det framtidens förtidspensionärer som vi ser, med utslitna nackar, axlar och så vidare? Detta oroar jag mig mest för. Nedläggningen av kommer väl inte att märkas eller året därpå, men det kommer med all säkerhet att märkas i det svenska arbetslivet . Det är jag helt övertygad om. Och det är allvarligt. Vi socialdemokrater har blivit anklagade för att inte ha någon arbetslinje. Det är ett påhopp som är inte bara frustrerande utan ren lögn. läste upp vad vi sade på vår kongress. Det är precis efter detta vi har levat och försökt se till att vi också får en rimlig sysselsättning i det svenska samhället. Jag håller med om att det är för många som är arbetslösa. Men den nuvarande regeringen har klippt där man har kunnat ta resurser, där det har kliat mest på den borgerliga kroppen och där det har funnits motioner. Det handlar om att öka egenavgifterna i a-kassan och om att se till att regelverket blir sämre. Det är precis det som har sagts tidigare i debatten. Det ger inga nya jobb. Därmed oroar jag mig när antalet arbetsmarknadsutbildningar dras ned och antalet praktikplatser dras ned. Volymen under föregående år på 165 000 ska dras ned till 90 000. Då säger någon att 90 000 är ganska många platser att fördela. Men 70 000 är redan upptagna. Det finns 20 000 att fördela till alla dem som blir utstämplade eller får avbryta arbetet på sina praktikplatser ute i det svenska samhället. Vad är det för besked vi ger dem? Det duger inte. Möjligtvis kan man från denna kammares talarstol säga: Det är tråkigt att du, , blir arbetslös. Men du ingår i ett stort system där allting blir bättre när det får verka . Det är svaret som borgerligheten ger. Vilket besked ger man till henne när hon får sin sänkta ersättning och hon fortfarande inte har fått något jobb? Det är ju vad som kommer att hända framöver. Om det vore så enkelt att man kunde säga: Ja, vi växlar ut din sämre a-kassa mot att du får ett jobb, skulle jag kunna säga att det är bra. Men det är inte vad som sker i det svenska samhället. Vilket besked är det? Jag har fått ett antal mejl bara från människor som är förtvivlade. Jag har fått mejl från ordförande i där flygmotor lägger ned och 450 blir uppsagda. Det är klart att de är oroliga för de nya a-kassereglerna. Vad innebär det för oss? Vad säger vi till i och hennes 19 studiekamrater som tvingas avbryta sina studier till följd av regeringens beslut att stoppa alla nya utbildningsvikariat? De hade en förväntan på att utbildningen skulle ge dem en bättre position i samhället. De hade kanske kunnat ta ett jobb som ger lite mer lön och kunnat känna lite mer styrka. Jag har mer på mig. Jag kanske kan byta jobb. Jag kanske kan utveckla mig. De får gå tillbaka till sina gamla jobb, i bästa fall. Men de som fanns på deras jobb blir förmodligen arbetslösa. Det är vad som händer. Är det en bra politik? Eller vad säger vi till i som hade en praktikplats i projekt som blev avbrutet? Han kan inte fortsätta, eftersom regeringen har dragit in pengarna. Han går tillbaka till öppen arbetslöshet och säger: Det var min chans som invandrare i det svenska samhället att förkovra mig, få in en fot och faktiskt få en fast anställning. Den andra myten som borgerligheten sprider är att vi inte ska låsa in människor i åtgärder. Tänk om det vore så enkelt att människor får jobb när vi tar bort åtgärderna! Det är väl ingen som har varit inlåst i åtgärder. En åtgärd har kunnat avbrytas om det är så att någon har fått ett jobb. Det är väl så människor har gjort. Det är väl ingen som har gått kvar i sin åtgärd, därför att det har varit kul, om de har blivit erbjudna ett jobb eller fått napp på den ansökan som de har gjort. Då har de väl gått till det jobbet. Det är väl ingen som har varit inlåst där. Det är en myt som sprids på något sätt så att man tror på det själv. Var i stället ärlig och säg som det är. Det ska finansiera skattesänkningarna. Det var lättast att göra det på arbetsmarknadsområdet. Det berör dem som är svagast i samhället. Det berör inte oss. Det berör inte våra väljare så mycket. Vi ska se till att leverera de löften till dem som vi har talat om på alla dessa möten om sänkta fastighetsskatter och allt annat. Det är de som ska ha leverans, och de andra får betala. Det är så det ser ut i det svenska samhället. Det är ganska intressant med extrasammanträdet i arbetsmarknadsutskottet som var tidigare och som gällde justeringen av sänkningen . Jag tror att det var som också pekade på det. Det kostar nästan . Det är som går till de svagaste i samhället men som sedan drar tillbaka genom sin majoritet. De hamnar någon annanstans rätt över på den andra sidan i välståndsligan i samhällsapparaten. Det är en klassisk omfördelning av resurser i samhället. Det jag oroar mig för är att otryggheten som detta kommer att sprida också kommer att göra människor mindre benägna att våga, våga röra på sig och våga byta jobb. Vi brukar tala om flexicurity med som något slags mönsterexempel som man gärna ofta pekar på. Jag har också varit på några sådana debatter och deltagit i diskussioner. Det som ofta glöms bort i det danska exemplet är att man har en hög ersättningsnivå mellan två jobb. Framför allt träffar det system de har ungdomar väldigt väl. Det gör att människor är väldigt benägna att byta jobb och växla över. Kanske någon som har en utbildning har ett jobb som inte riktigt räcker till för den utbildningen. Den personen kanske kan ta ett bättre jobb. Det dyker upp ett sådant, personen lämnar jobbet, och någon annan får jobbet. Så får man den goda cirkulationen på arbetsplatsen där alla också kommer rätt i systemet och får ett jobb som motsvarar den utbildning man har, och man får den lön som man faktiskt har utbildning för. Det är då signalen visar att det faktiskt lönar sig att utbilda sig. Det har varit värt slitet och studieskulderna. Det har funnits en cirkulation på arbetsmarknaden så att jag har fått mitt jobb. Om ingen törs cirkulera, utan människor låser sig kvar i jobb därför att de vet att om de blir arbetslösa blir det en katastrof för dem, hur påverkar det hela arbetsmarknaden? Hur kommer det ytterst att påverka i fråga om tillväxt och vad som händer? Det vet vi ingenting om. Mycket är fortfarande prognoser för hur man tror att det ska bli. Det sista jag ska säga är också väldigt slående. Åtgärderna mot dem som är mest utsatta klarar man i princip av från , med liten förskjutning för några till . Det gjorde man direkt under galgen när man insåg att det skulle bli en total katastrof om man genomförde det tidigare. Det var därför man lyssnade på SO i sista stund. I princip sade SO redan vid första träffen: Det här kommer inte att fungera. Men precis i sista stund tog man in det. Det var mycket speciellt. har arbetsmarknadsministern gått från kammaren. Han får skylla sig själv, för jag tar upp det i varje fall. Han påminner om sagan jag läste som barn om den ståndaktige , som alltid hade rätt, alltid kunde allting och alltid visste allting. Littorin lyssnar inte. Han står upp och genomför det här, eftersom det är bra för . De 250 000 LO-medlemmar som har skrivit på listor och de som har varit på har alla fel. De förstår inte sitt bästa. Det är bättre med lägre a-kassa. Ni blir lyckligare av det, eftersom det blir bättre för . Jag tror på en bra nivå som ger trygghet i samhället. Jag tror på en arbetsmarknadspolitik där det faktiskt finns åtgärder, utbildning och insatser för dem som kommer ut på arbetsmarknaden och behöver komma ut på arbetsmarknaden. Vi vet att morgondagens arbetsmarknad kräver mer av varje individ. Kan vi inte utbilda, kan vi inte ge stöd, kan vi inte bygga upp det vet vi också att det säkert blir flera som kommer att fastna i utanförskapet som ni så hemskt gärna talar om. Utanförskapet är intressant. Jag deltog i en skattedebatt , eller om det var . Då var det 1 ½ miljon som var utanför. var det 1 miljon i början av debatten, och helt plötsligt var det bara ½ miljon. Det går snabbt nedåt i utanförskapet i sysselsättningsutvecklingen, måste jag säga, åtminstone från denna kammares talarstol. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , och (alla s) samt (). 131 ():