prot · GT0993 · 2006-03-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Särskild debatt om ungdomsarbetslösheten 1 Statsrådet (): Det är som har begärt debatten förmodligen för att belysa en angelägen fråga, nämligen vad som kan göras för att öka ungdomarnas möjlighet till arbete. Förmodligen har man också gjort det för att ska få tillfälle att beskriva sitt förslag, som ger arbetsgivare möjlighet att sparka ungdomar utan motivering. Det är samma förslag som hundratusentals franska ungdomar, och fackföreningarna, nu protesterar efter dag, som vi kan se i tv. Den franska borgerliga regeringen inför nu detta för att minska arbetslösheten. Det är sant att ungdomsarbetslösheten är hög också i , men den är inte lika hög som i . Arbetslösheten bland ungdomar är i alla lägen dubbelt så hög som den totala arbetslösheten. Det vet vi genom erfarenhet. Det gäller såväl i låg- som i högkonjunktur. Inget exceptionellt har hänt i det här arbetsmarknadsläget. Vi har, och har haft, en hög arbetslöshet. Det har vi haft . Då har vi också en hög ungdomsarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten är emellertid långt ifrån så hög som när och de borgerliga regerade senast. Då, 1993, var av ungdomarna arbetslösa. Det är ändå lägre. Det är viktigt att ägna särskild kraft åt att bekämpa arbetslösheten bland ungdomar. Det är allvarligt om ungdomar börjar sin yrkeskarriär med långa tider av arbetslöshet. Därför har 27 000 ungdomar nu insatser via arbetsförmedlingen. Därför sätts insatser in för alla ungdomar senast . Av de 64 000 ungdomar som är arbetslösa är det dock endast 4 000 som är långtidsarbetslösa. 1 000 av dem har varit arbetslösa . Den genomsnittliga arbetslöshetstiden för ungdomar är ungefär , medan den genomsnittliga tiden för övriga är . Det är många som blir arbetslösa, men det är också många som hittar jobb relativt snabbt. sjunker arbetslösheten bland ungdomar liksom även totalt. stiger också sysselsättningen. Vi har en bra situation på den svenska arbetsmarknaden att se fram emot . kommer vi i vårbudgeten från regeringen med en stor samlad satsning på ungdomar som rör hela deras livssituation, från boende till hälsa, utbildning och arbetsmarknad. Vi kommer att göra en kraftig ökning av sommarjobben. Vi kommer att införa betalda resor för att söka arbete för ungdomar, flera platser i kvalificerad yrkesutbildning och ökade möjligheter till folkhögskoleutbildning för de ungdomar som inte har gått gymnasiet. Det här ska läggas till de lärlingsplatser, den akademikerpraktik och de andra ökade arbetsmarknadspolitiska insatser som vi införde . Vi har också gjort en stor satsning på högskolan, inte minst med 100 000 fler platser. Dessutom kommer vi att ändra LAS för att begränsa möjligheten till visstidsanställningar. Det är någonting som många ungdomar, särskilt unga kvinnor, tvingas och som hindrar dem från att få egen bostad, att få hyreskontrakt, att få lån och att få telefonabonnemang. Vi ska förbättra deras situation när det gäller anställningstryggheten. Det som den borgerliga alliansen har att erbjuda i detta läge är sänkt a-kassa och låglönestrategi. Vi har läst att i tyckte att lönerna är för höga för ungdomar. Ni i den borgerliga alliansen står för en kraftig nedrustning av arbetsmarknadspolitiken. Det blir med er politik 90 000 färre arbetsmarknadspolitiska insatser. Det betyder 90 000 fler arbetslösa. Ams ska bli kvar, säger ni. Det blir mer som en bokstavskombination, säger jag. Det blir ett Ams utan innehåll. Det blir inte mycket kvar till ungdomssatsningar med er arbetsmarknadspolitik. driver som sagt dessutom tillsammans med arbetsgivarorganisationen att arbetsgivarna utan motivering ska få sparka alla ungdomar . Det är, herr talman, en politik som är enkel att förstå. Det är klassisk högerpolitik. Den är tydligt uttryckt, men den är fullständigt förödande inte minst för våra ungdomar. 2 (m): Jag tycker att det är bra att vi har fått den här möjligheten att diskutera en av de stora frågorna nu och givetvis framåt i valrörelsen, nämligen ungdomsarbetslösheten. Det pågår en debatt ute i om det åldrande . Hur ska vi kunna klara framtidens försörjning med den ålderspyramid som vi ser växa fram? För de många ungdomar som kanske ser det här, som tar del av diskussionerna och som själva står i arbetslöshetsköerna kan den diskussionen framstå som något egendomlig. Varför diskuterar man problemet med att få fram arbetskraft när tiotusentals ungdomar i och miljoner på den europeiska kontinenten inget hellre vill än att jobba? Men regeringarna skapar på olika sätt med felaktig politik alltför dåliga förutsättningar för de jobben. Jag har själv i presenterat en bred översikt över ungdomsarbetslösheten i . Det är skrämmande läsning en berättelse om hur miljoner ungdomar bara vill en sak, nämligen att få en bra utbildning, att kunna göra sin entré i vuxenvärlden och att kunna försörja sig. utgör som sagt inget undantag. Man kan alltid diskutera detaljer om någon procent hit eller dit. Men den stora bilden är densamma; vi har katastrofalt hög ungdomsarbetslöshet även i vårt land trots att ekonomin går för fullt. Just på den punkten brukar statsråden vara väldigt intresserade av att tala om hur bra det går för . Men i detta välgående har ungdomarna mycket svårt att komma in. Det finns, herr talman, som jag uppfattar det fyra grundbultar för att man över huvud taget ska lösa de här frågorna och ge förutsättningar att förbättra situationen. Det är inte att hoppa in med ad hoc-lösningar, att ha en samlad bild på ungdomsvärlden och att presentera utspel före valet. Det är ganska symtomatiskt att den samlade bilden på hur ungdomar har det kommer före valet, när det förmodligen blir lite för hett under fötterna för Socialdemokraterna. Det finns fyra grundbultar som jag tycker är helt avgörande. För det första måste ungdomsskolan ge unga människor en bra grund att gå vidare. Där har alltså regeringen brustit kolossalt. Jag kommer tillbaka till det. För det andra måste man ha ett blomstrande näringsliv, som sjuder av aktivitet, inte minst bland de mindre företagen. Många nya företag ska startas och befintliga företag växa. Det är helt avgörande för att unga människor ska komma in på en arbetsmarknad. För det tredje gäller att mötet mellan arbetsgivare, de som efterfrågar arbetskraft, och de som söker jobb kommer till stånd och blir effektivare. Där finns grava brister . Det finns bra arbetsförmedlingar, men det finns också mycket dåliga arbetsförmedlingar. För det fjärde måste vi ha ett regelsystem som gör att arbetsgivarens vilja och önskan att anställa inte försvåras av problem, att ungdomars vilja att ta ett tillfälligt jobb inte förhindras av regelsystem som gör att man drar sig för detta. Dessa fyra grundbultar är väsentliga. Man kan då börja med den första biten, herr talman. Det här är en samlad strategi, där man ser helheten. Det är inte en politik som ska lanseras före ett val, i oron över att ungdomsväljarna eventuellt skulle svika regeringen det har de anledning att göra utan det är en politik som ska vara genomtänkt. Från alliansens sida driver vi en genomtänkt politik på det här området, just i akt och mening att man ska se lite längre än precis till efter valvakorna. Ungdomsskolan har skändligen misslyckats, herr talman, med att lägga grunden för en bra start i livet. Från alliansens sida har vi tre väsentliga drag i utbildningssystemet. Det första är en utbildning som ska vara studieförberedande. Den andra biten ska vara yrkesförberedande. Den tredje biten ska vara någon form av lärlingsutbildning. Vi presenterar detta just med anledning av att så många ungdomar lämnar utan fullgångna betyg . Ett stort antal ungdomar lämnar gymnasieskolan utan fullgångna betyg. Man behöver inte vara alltför insatt i politiken eller alltför intuitivt lagd för att begripa att detta är vuxenvärldens sämsta erbjudande till en ung generation, att inte erbjuda ett utbildningssystem som passar olika former av talanger och färdigheter, utan förvägra dem möjligheten och rätten att studera vidare, att utbilda sig för ett yrke eller för en vidare karriär inom mer teoretiska ämnen. Det är en ödets ironi, herr talman, att det är så svårt för praktiskt lagda människor, att de som kanske har fått handens gåva i stort sett förvägras rätten, av just någon som kallar sig arbetarregering, att fördjupa sig, utveckla sig eller lära sig ett praktiskt yrke. De hänvisas alltid till detta: Tänk nu på att du väljer något som är högskoleförberedande! Det är, som sagt, en ödets ironi att den så kallade arbetarregeringen förvägrar praktiskt lagda människor en gedigen yrkesutbildning. Man måste alltid snegla på att man kanske ska läsa vidare på universitet och högskola. Därför måste man få den här utbildningen, studieförberedande, yrkesförberedande och lärlingsutbildning. Vi måste se till att näringslivet blommar och får många nya företag. Kvinnliga företagare anställer ofta kvinnor. Unga företagare anställer ofta ungdomar. Företagare med invandrarbakgrund vill gärna satsa på att anställa familjemedlemmar och kolleger med den språkliga bakgrunden. Där finns nyckeln. Det är de här komponenterna, de fyra grundbultarna, herr talman, som måste vara basen för en långsiktig strategi för att möta ungdomsarbetslösheten och ge unga människor en bättre start i livet. Det är vuxenvärldens ansvar. Och domen över vuxenvärlden från de unga blir tung om vi inte lyckas med detta. Alliansen har ett recept på detta. 3 AXEL DARVIK (fp): Jag vet att många ungdomar har en gnagande oro för arbetslösheten. Jag var på ett yrkesgymnasium i , , och där hade vi en diskussion om den globala utmaning som står inför. Mycket av diskussionerna handlade om landet , ett land där två tredjedelar av världens datorer, kopiatorer, mikrovågsugnar och dvd-spelare tillverkas. Där finns det 263 miljoner fasta telefoner och 270 miljoner mobiler. Där används av allt kol, av allt stål och av all cement. Arbete i är billigt. Skulle vi sänka oss till deras nivå skulle en Ericssonanställd ingenjör endast få , och en metallarbetare i skulle få ungefär en tusenlapp . En av killarna uttryckte lite grann i desperation: Det här går inte. Vi får aldrig några jobb. Alla företag bara flyttar. Jag ville inte hålla med honom. Vi kommer inte att vara billigare, men vi kan vara bättre. Att vara bättre handlar väldigt mycket om kunskap. kom rapporten in . Den har tagits fram av en rad prominenta personer från facket, forskarvärlden och företag. De sammanfattar sitt budskap i nio viktiga punkter. Sju av punkterna handlar om utbildning. Det visar kanske hur viktig utbildning är för att vi ska kunna behålla företag i , för att vi ska kunna bekämpa arbetslösheten och för att vi ska kunna klara av den globala konkurrensen. Men var finns förslagen från regeringen att göra någonting åt vår utsatta situation? Problemen finns ju. En fjärdedel av gymnasisterna klarar inte av sin utbildning. Då säger jag: Vad vi behöver göra är att vässa yrkesutbildningarna. Vi skulle behöva riktiga teknikcollege eller yrkeshögskolor. Vi skulle behöva ett alternativ för dem som inte vill satsa på akademiska studier att lära sig ett yrke praktiskt. Men några sådana förslag har jag inte sett från regeringen. Arbetslösheten bland unga akademiker har också rusat i höjden , trots att Socialdemokraterna ofta skryter om hur bra det går för . Vad jag tror behöver göras är att skapa kontakter mellan högskolans studenter och deras framtida arbetsgivare. Det borde vara självklart att alla studenter hade praktik minst under sin utbildning. Kravet på obligatorisk praktik tas också upp som en av de viktiga punkterna i rapporten. Praktik för unga arbetslösa eller studenter ger dem möjlighet till kontakter, referenser och framtida arbetsplatser. Det ger företagen insikt i vilka viktiga kunskaper som de unga akademikerna eller studenterna besitter. Det ger också högskolan en feedback på hur utbildningarna kan göras ännu bättre och vassare. Ointresset för praktik från regeringen är talande. Det finns inte ens några ordentliga siffror på hur många studenter som har praktik under sina studier. Det enda vi vet kommer från en studie som gjordes 2002 av . Den visade att endast en liten del, ungefär 50 000 studenter, har praktik. Då ska vi veta att blev 9 000 ingenjörer av med sin obligatoriska praktik på grund av en förordning som kom. Var finns förslagen för att möta den globala utmaningen och ungdomsarbetslösheten? En del kanske tycker att frågan är retorisk, och det kan jag hålla med om, herr talman. Men jag har ändå svaret. Vi liberaler har förslag att komma med för att möta ungdomsarbetslösheten, och vi är verkligen otåliga att få genomföra dem. Vi tror att och våra ungdomar kan bli vinnare i globaliseringen. 4 (): Mitt uppe i en internationell högkonjunktur är arbetslösheten på rekordhöga nivåer. I går kunde vi också läsa att LO-ekonomerna spår att arbetslösheten kommer att bita sig fast på fortsatt höga nivåer och öka . Så ser det ut när firar som statsminister. Allra värst drabbas de som inte har fått in en fot på arbetsmarknaden. Ungdomar är en sådan grupp. Ungdomsarbetslösheten har ökat sedan förra valet. I har arbetslösheten bland unga ökat . I åldersgruppen är så många som 109 000 unga människor arbetslösa. Det är lika många som de som bor i kommun, en av större kommuner. Arbetsmarknadsminister säger då: Vi har en bra situation på arbetsmarknaden. Vilken verklighet lever i? Att nästan var tredje ungdom som vill eller kan arbeta inte får möjlighet till det är ett problem i sig, men arbetslösheten har också, särskilt långtidsarbetslösheten, betydande sociala konsekvenser. En rapport från visar att andelen unga som har symtom på psykisk ohälsa har ökat . försäljning av antidepressiva medel till ungdomar har ökat markant, både till unga kvinnor och unga män. säger i : Arbetslösheten gjorde mig sjuk. Att vara arbetslös år ut och år in tär så mycket på självförtroendet att man blir deprimerad, känner sig helt värdelös, att man inte duger och börjar tvivla på sin egen förmåga. När vi talar om ungdomsarbetslösheten talar vi alltså om ett utanförskap som kan få förödande konsekvenser. har vi kristdemokrater påpekat regeringens passivitet i arbetsmarknadsfrågor. I samma takt som arbetslösheten har ökat har arbetet i arbetsmarknadsutskott minskat. Det borde vara tvärtom. Vad gör då regeringens ansvarige, ? skrev arbetsmarknadsministern att han satt som mål att halvera ungdomsarbetslösheten . Han skrev: Genom ökade insatser är vi nu en bra bit på väg, och vi kommer att nå målet. Hur har det gått? Som jag sade har ungdomsarbetslösheten ökat sedan förra valet. då det här löftet ställdes ut om halverad ungdomsarbetslöshet har fler ungdomar drabbats av arbetslöshet, inte färre. En liten marginell minskning har skett av den öppna arbetslösheten, men desto fler är i olika Amsåtgärder. Inför valet har vi förstått att det ska bli en massa nya arbetsmarknadspolitiska program och platser där. Men den socialdemokratiska regeringen och Ams har inte ens lyckats fylla de platserna. Enligt arbetsförmedlarnas egna bedömningar kommer man inte att klara av det hela, bland annat beroende på att regelverket är så krångligt. Regeringen misslyckas alltså både med att få ned den totala ungdomsarbetslösheten och att inför valet gömma undan den öppna arbetslösheten i olika åtgärder i den omfattning som man hoppats på. Det har också beskrivits av andra talare här att inte ens arbetslösheten för välutbildade ungdomar har minskat. Tvärtom har långtidsarbetslösheten bland akademiker ökat. Det gör också att flera fackliga organisationer, till exempel , har agerat på egen hand med nya avtalslösningar med arbetsgivare och genom att starta egen arbetsförmedlingsverksamhet med hjälp av bemanningsföretag. Man upplever inte att Ams klarar av sin uppgift. lade fram ett fempunktsprogram för att motverka den skenande ungdomsarbetslösheten. Det var att låta bemanningsföretagen få ansvar för arbetslösa ungdomar och testa deras utmaning i arbetsmarknadspolitiken, att stoppa förslag som fanns i förslaget till ny skolplan om slopade yrkes- och studievägledare, att införa en ordentlig lärlingsutbildning i gymnasieskolan och även inom arbetsmarknadspolitiken, nystartsjobb för ungdomar med slopad arbetsgivaravgift och utvecklad ungdomspraktik. Till det kan vi lägga generösare, inte sämre som föreslås av regeringen, möjligheter till visstidsanställningar, vilket underlättar för alla, även ungdomar, att just komma in på arbetsmarknaden. Slutligen vill jag säga några ord om den socialdemokratiska regeringens planer för framtiden. Det kom ett förslag om lagstadgad rätt till heltid. Kritiken mot utredningsförslaget kommer såväl från fackligt håll som företagarhåll. För inte så länge sedan sågade till och med Ams förslaget. Ams framhåller att de unga som vill in på arbetsmarknaden riskerar att fastna i arbetslöshet och bidragsberoende om förslaget blir verklighet. Deltids- och visstidsanställningar är ofta ingången till arbetsmarknaden, och den tendensen ökar, skriver Ams i sitt remissvar. Företag i branscher där deltidstjänster är relativt vanliga sänder samma signaler. Många ungdomar börjar sin yrkeskarriär genom säsongsarbete inom turistnäringen, i en affär eller på en hamburgerrestaurang. Om de deltidsarbetstillfällena försvinner försvinner också en naturlig ingång på arbetsmarknaden för ungdomar. Därför, slutligen, blir frågan till arbetsmarknadsminister : Tror du att en lag om heltid leder till att fler eller färre ungdomar får in en fot på arbetsmarknaden? Det är en viktig fråga att få svar på i dagens debatt. 5 (): Först vill jag slå fast att arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten i synnerhet är ett allvarligt samhällsproblem som får konsekvenser både på individnivå och samhällsnivå, både på kort sikt och på lång sikt. Det är ett politiskt problem, och det är vi som har ansvaret för att rätta till det. Hitintills har ingen i debatten berört själva kärnfrågan, nämligen att det i förs en politik som inte går ut på att alla ska ha arbete. I stället förs det en politik som bygger på nyliberala teorier som säger att det ska finnas en viss arbetslöshet. Det är ju inbyggt i den politik som förordas av socialdemokrater, miljöpartister och den borgerliga alliansen. gör kontinuerligt beräkningar för att visa på var arbetslösheten ligger. Fakta är att med dagens ordning är det helt omöjligt att ens komma i närheten av full sysselsättning. Det är svårt, förmodligen omöjligt att ens nå delmålet arbetslöshet och sysselsättningsgrad. Det är själva kärnfrågan. Det är det som gör att vi har en hög arbetslöshet, år ut och år in, oavsett om det är högkonjunktur eller lågkonjunktur. Det är det som också gör att det efterhand utkristalliseras vissa grupper som har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. Ungdomar är en sådan grupp som vi diskuterar . Invandrare är en annan grupp. En tredje grupp är deltidsarbetande kvinnor som används som reservarbetskraft, som en buffert. Det här problemet kommer att bestå så länge man säger att inflationsbekämpning är viktigare än full sysselsättning. Vi beklagar det från . Vi menar att det första vi har att göra om vi menar allvar med att bekämpa arbetslösheten är att säga att arbete åt alla ska vara det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Men vi är inte där . Vi har att röra oss inom de EU-anpassade ramarna. Inom de ramarna drivs det politik. Från sida har vi ett batteri med frågor som tar sikte just på ungdomsarbetslösheten som i förstone handlar om generella insatser. Till exempel pratar vi om att vi vill ha stora anställningar i offentlig sektor. Det skulle stärka ungdomars ställning. Vi har också en rad andra mycket konkreta frågor som handlar om att riva åldersgränsen när det gäller rätt att få arbetsmarknadsutbildning, underlätta arbetspraktik, se till att ungdomar får bättre möjligheter till bidrag för sökanderesa, penningstöd och så vidare. Flera av de förslagen räknar vi med att vi ska kunna få förverkliga tillsammans med den socialdemokratiska regeringen och i kommande vårbudget. Det har under de senaste två mandatperioderna förts en politik där vi har varit väldigt tydliga med att vi vill se en aktiv arbetsmarknadspolitik och kombinera det med stärkt trygghet i anställning, inte minst för ungdomar. Den politik som Socialdemokraterna, för står i bjärt kontrast till den borgerliga alliansen. Deras politik står på två ben. Dels har man en rad förslag som syftar till att sänka lönekraven där det mest effektiva är att sänka a-kasseersättningen. Det kommer att göra att arbetssökande kommer att tvingas att ta jobb till lägre löner än . Det andra benet är att försämra anställningstryggheten. Det här konceptet går igen i och radikala eller man kanske ska kalla det extrema förslag som presenterades på för sedan. Där skriver ju i klartext att orsaken till ungdomsarbetslösheten enligt bland annat är att ungdomarna har för höga löner. Då ska man komma ihåg att lägstalönen för en 20-åring är . och tycker också att ungdomar har för trygga anställningar. Det är för svårt för arbetsgivaren att sparka ungdomar , och därför har de svårt att komma in. Det är alltså inte nog för att en ung kvinna i LO-kollektivet har risk att få en otrygg anställning av alla LO-tjejer under har otrygga anställningar. Det är inte nog att av LO-killarna under har otrygga jobb. Nej, tycker att arbetsgivaren ska kunna anställa alla på otrygga anställningsvillkor. Utan förvarning och utan att motivera ska man kunna säga till dessa unga människor: Hördu du, tack för ! Du kan packa ihop och gå! Varje gång en anställd under pratar med sin arbetsgivare kan han eller hon förvänta sig att arbetsgivaren säger tack och adjö. Detta menar och är att ge barn och unga framtidstro. Vad det i själva verket handlar om är åldersdiskriminering. Det är dumpning av anställningsvillkor. Detta är ett förslag som, om det skulle genomföras, skulle göra ungdomar fullständigt rättslösa på svensk arbetsmarknad. 6 (): Tack så mycket för att vi får den här debatten! Jag tror att ungdomsarbetslösheten kommer att bli en av valets viktigaste frågor. Jag läste i om , som säger så här: Jag har sökt över tusen jobb men aldrig varit på en intervju. Jag är beredd att ta vad som helst. Jag sitter inte här och är kräsen precis. Jag vet att jag kan arbeta bara jag får chansen att visa det. Detta säger , och arbetslös. Det som presenteras i är chockerande och skrämmande. Det är inga nyheter, men det är förfärligt. Det allra viktigaste vi kan ge våra barn är trygghet och framtidstro. Och det finns många unga i vårt land som behöver en dröm att tro på. Mer än 140 000 ungdomar går helt utan jobb. Vi håller på att förlora en hel ungdomsgeneration till permanent arbetslöshet. Det är ungefär som om alla i hela femte största stad skulle vara arbetslösa. Just nu sitter gymnasieungdomar över hela landet och pluggar inför de sista proven före examen. Om någon månad kommer de att gå ut och sjunga att den ljusnande framtid är vår. För många unga är det också precis så det känns som om en värld av möjligheter ligger framför dem. Många av dem kommer också att ta den här energin och investera i en högskoleutbildning, i förhoppningen att utbildningen kommer att löna sig och leda till ett bra jobb. vet vi att det är någonting helt annat som väntar väldigt många unga. På bara har vi sett hur ungdomsarbetslösheten formligen rakat i höjden. är den uppe på samma extrema nivåer som under den värsta krisen , då vi hade lågkonjunktur och inte högkonjunktur som . Enligt siffror ökade antalet arbetslösa 1629-åringar med 16 100 . Nästan 110 000 unga är arbetslösa. 5 000 unga är långtidssjukskrivna. Och, mina vänner, 23 500 unga är förtidspensionärer! har regeringens egen utredare konstaterat att ungas psykiska ohälsa har ökat markant . Om vi jämför med andra länder i ungefär samma situation är vi sämst på att ge unga jobb och regeringen är passiv. Vad är det för samhälle, vad är det för arbetsmarknad, som inte låter unga människor få in ens en fot i arbetslivet?