prot · GT0969 · 2006-02-08 00:00:00 — Den här lagstiftningen kommer, om ställer sig bakom den, att gälla tills vidare antingen i form av ett eget häfte eller också arbetas den in i en gemensam lagstiftning. Det viktiga är att vi har den här lagstiftningen på plats, att ansvaret blir tydligt och att elevernas rättigheter är tydliga. 42 () replik: Skolministern behöver inte vara fundersam. Mina vänner finns i alliansen. Även om jag blir smickrad av att ministern tycker att många av idéer är goda och skulle kunna se ett samarbete finns vännerna i alliansen. Det är tydligt. När det gäller den här lagstiftningen blir det en lustig situation. Vi i har ju diskuterat detta och lagt fram förslag om det . blir det något slags dribbling emellan. Jag tycker att det är synd att eleverna hamnar i kläm och kommer emellan. Jag vill ställa ett par andra frågor. Det förebyggande arbetet har vi alla varit inne på. Vi har sagt hur oerhört viktigt det är att samarbetet mellan skolan och hemmet stärks och att föräldrarna direkt får vetskap om det har hänt deras barn något eller om deras barn har gjort något mot någon annan. Socialdemokraterna har varit tveksamma till om man ska rapportera det direkt till hemmen. Varför är man det? Vad ser du för resultat av det framöver? Ska vi inte stärka banden mellan skolan och hemmen? Det finns, vad jag ser, inga konkreta förslag vare sig här eller i diskussioner i utskottet kring hem och skola. Vad ser som de viktigaste delarna för att stärka det sambandet? 43 Statsrådet () replik: Det är mycket riktigt att vi har haft ett gott samarbete när det gäller skolfrågorna med tidigare och att vi också har haft en ganska stor samsyn om hur det svenska skolsystemet ska organiseras. Det är bara synd att har övergivit den politiken och lagt sig platt för den moderata och folkpartistiska batongpolitiken i skolans värld. Det tycker jag är synd. Sedan fick jag en fråga om kopplingen till hemmet. Jag tror att det är viktigt att man har en väldigt stark koppling mellan hem och skola, inte bara i detta sammanhang utan över huvud taget att man har en kontinuerlig dialog mellan föräldrarna och skolan. Vi ser nämligen att i de skolor som man har en sådan kontinuerlig dialog och ett sådant starkt och systematiskt arbete lyckas man ofta bättre med kunskapsresultaten men faktiskt också med tryggheten i skolan. Det var därför som regeringen tog beslut om att inrätta individuella utvecklingsplaner som just är utformade som en överenskommelse mellan hem och skola, där föräldrarnas engagemang men också skolans engagemang för elevernas kunskapsutveckling och för den delen även sociala utveckling är en viktig del. Jag vet att man i många skolor har den goda relationen och den goda dialogen. Det som jag vill se är att det sker i många fler skolor eftersom vi vet att det leder till en bättre kvalitet i skolan och till bättre studiero i skolan. 44 () replik: Jag ska för ovanlighetens skull börja med att instämma i vad säger om de vuxnas ansvar. Jag tror att det är oerhört viktigt både i och utanför skolan att de vuxna vågar vara vuxna och tar sitt ansvar när de ser att någonting händer med ett barn eller en elev. Men jag undrar hur man som socialdemokrat kan ha mage att stå i talarstol och läsa upp detta brev från i . Jag förstår inte det. Det är ju en socialdemokratisk skola som beskrivs i det brevet. Både hennes barn och hennes barnbarn har drabbats av detta. Jag kan möjligen förstå det på grund av att är så ny som skolminister och kanske tycker att det ska räknas från då han började. Men det är faktiskt inte det. Du ingår i det socialdemokratiska partiet, och det är Socialdemokraterna som har medverkat till den värdeneutrala skolan och som har medverkat till att lärarna inte har de befogenheter som de skulle behöva. Det har skapat en osäkerhet i hela skolvärlden som har lett till att alltför många lärare tittar bort när någonting händer. De vågar inte ta itu med det som de borde ta itu med. Och det är många elever som vittnar om detta. Detta hänger naturligtvis samman med den gamla skollag som vi har, där detta fortfarande slår igenom väldigt tydligt. Därför måste jag fråga: Förstår du vår kritik när vi säger att det hade behövts en ny skollag som förtydligar befogenheter för lärarna och mycket annat innan den här diskrimineringslagstiftningen kan få fullt genomslag? 45 Statsrådet () replik: Jag måste säga att jag blir besviken. Jag hade förväntat mig lite mer av i form av hänsyn och respekt. Att kalla den socialdemokratiska skolmodellen för en mobbningsskola är både fräckt och mer eller mindre förolämpande. Det är oförskämt. Det är en självklarhet att ingen av oss accepterar eller tolererar att barn blir kränkta. Jag tror faktiskt inte heller att gör det. Jag tar upp det som ett exempel på varför vi behöver en förstärkt lagstiftning. Vi lägger fram ett förslag som förtydligar skolans ansvar och som stärker elevernas rättigheter. Även har sagt att de kommer att rösta för detta. Men de gör precis som och försöker ställa sig på ett annat ben också för att behålla den så kallade illusionen av enighet i den borgerliga högeralliansen. Jag menar att vi behöver stärka lagstiftningen. Det har skett och sker väldigt mycket i den svenska skolan. Det värdegrundsarbete som en av mina företrädare som skolminister tog initiativ till har blivit oerhört utskällt, inte minst av era allianspartner, för att man fokuserar på något annat än kunskapsuppdraget i skolan. Det arbetet pågår inom skolan. Vi ser också att det på många håll ger resultat. Men vi har fortfarande elever som känner sig kränkta och som blir kränkta, och det är oacceptabelt för oss. Därför går vi fram med en tydlig lagstiftning. Detta är vi också överens om med och . Vad har då den borgerliga alliansen att komma med? Kristdemokrater, centerpartister och folkpartister säger att detta är bra och att man kan tänka sig att rösta för detta. Men det största partiet i alliansen, , säger att man kommer att rösta mot detta. Därför tycker jag att det är fräckt att stå här och säga att vi inte gör någonting när vi lägger fram förslag om en unik lagstiftning för att säkra elevernas trygghet. 46 () replik: Om hade suttit vid makten år, vem hade då tyckt att det var som hade ansvar för hur det ser ut i den svenska skolan? Jag är ganska säker på att jag då hade fått bära ansvaret om vi hade suttit vid makten. är det inte så, utan det är Socialdemokraterna. Och antingen kan man föra en politik som stöder dem som finns i skolan lärare, elever och rektorer eller också kan man föra en väldigt otydlig politik som ni har gjort . Det har blivit bättre, och jag är glad för att hakade på det värdegrundsarbete som vi inledde under den borgerliga regeringen. Jag vet att hon tog mycket intryck av detta, och hon förde det vidare. Det har lett till goda resultat som jag hoppas kan bli ännu bättre framöver. Men mycket hade redan rensats bort i den svenska skolan. i efterlyser diskussioner på alla lektioner om hur man ska uppträda. Ja, etiska samtal i skolan fanns tidigare då man faktiskt sysslade med just detta och tog upp etiska dilemman och diskuterade vad som var rätt och fel och liksom impregnerade barnen på ett annat sätt än man gör i dagens skola. Detta har vi kristdemokrater fört fram i alla tänkbara sammanhang, och det tänker vi fortsätta att göra. har jag en konkret fråga som berör en mindre del men ändå en viktig del i denna lagstiftning. Den handlar om diskrimineringsgrunderna. Varför tar vi inte med alla diskrimineringsgrunder om vi nu ska genomföra en ny lagstiftning? Det saknas nämligen två. Det gäller språk och politisk uppfattning. De finns med i , och de finns med i FN:s konvention om mänskliga rättigheter. Men i den här lagstiftningen finns de inte med. Och vi har en viss bakgrund i historien, särskilt när det gäller språk, som skulle göra att det var väldigt viktigt att de fanns med. Jag förstår inte varför de inte gör det. 47 Statsrådet () replik: Det är beklämmande att höra i sitt första anförande kalla den här lagen för något nödvändigt ont. Jag tycker inte att den är något nödvändigt ont. Jag tycker att det är en bra lagstiftning därför att den stärker elevernas rättigheter. Den förtydligar skolans ansvar. Och jag tror att det behövs, inte därför att det inte pågår ett arbete, det gör det, vilket mycket väl känner till. Vi ser att man i många skolor har ett väldigt väl fungerande värdegrundsarbete. Man för diskussioner och resonemang. Men det är inte så i alla skolor. Och vi har fortfarande elever som känner sig kränkta, även om de blir färre. Och även om det i alla nationella och internationella undersökningar uppges att de blir färre är det inte acceptabelt för oss att de fortfarande finns kvar. Därför är det beklämmande att höra kalla detta för ett nödvändigt ont. Men det är glädjande att ni ändå kommer att rösta för detta. Det är de gängse diskrimineringsgrunder som vi har i annan lagstiftning som även finns i denna lagstiftning. Vi har på det sättet inte gått längre. Men i ett avseende har vi gått längre i denna lagstiftning, och det handlar just om regleringen av annan kränkande behandling mellan elever. Det handlar nämligen inte om arbetsmarknaden, det handlar om skolor där det inte bara handlar om relationer mellan elever och lärare utan faktiskt också om hur elever behandlar varandra. Då är det viktigt för oss att det är tydligt att också skolan har ett ansvar för det vad som händer på rasterna och i klassrummet om elever trakasserar eller kränker varandra. Den typen av mobbning eller trakasserier regleras också i den lagstiftningen. På det viset blir det en unik lagstiftning, inte bara här i . Jag hörde att någon av den borgerliga alliansens företrädare undrade varför man inte tittar på hur man har gjort i andra länder. Det har vi gjort. Det finns inget annat land i som har reglerat just detta mellan elever. Och på det viset är detta en unik lagstiftning som jag tror att vi, och framför allt eleverna, kommer att ha stor glädje av. 48 () replik: När min son, som är 32, var kom han hem från förskolan och sade: Mamma! Säg till dem att inte längre kalla mig för yrklänning! Han visste inte vad utlänning var, men han var redan mobbad därför att mamma talade svenska med brytning. Jag tror att skolministern förstår att jag är en av de mest besatta när det gäller att stoppa mobbning och diskriminering bland barn. Barnen lider oändligt mycket mer än de vuxna när de utsätts för den här behandlingen. Det är helt obegripligt för ett barn varför just han eller hon ska drabbas. Just därför att jag vill att vi ska gå mycket bestämt fram och därför att jag har denna bakgrund i skolhistorien tillsammans med , socialdemokrat, vill jag att vi ska göra slut på de ideologiska illusioner som har åstadkommit så mycket lidande bland barnen. Stiftelsen va dig själv skulle inte behövas om skolan reagerade. Just i det här fallet vet vi att skolan visste vad som hände och inte gjorde någonting. Om vi kritiserar den lag som läggs fram så är det därför att den är otydlig och obestämd. Man behöver gå längre. 49 Statsrådet () replik: Det gläder mig dock att tänker rösta för den här lagstiftningen. Jag tror att vi kan vara överens om att det behövs. Vi kan ha olika ambitionsnivåer och vi kan också vara oeniga om när man ska lägga fram detta. Skulle man ha väntat eller ska man lägga fram det nu? Jag tycker att det är tråkigt att och de andra i den borgerliga alliansen inte lyckas övertala det största partiet, , att också ställa sig bakom en sådan här lagstiftning. Det gör att det blir otydligt om en sådan här lagstiftning skulle överleva exempelvis ett regeringsskifte. Det vore bra att ha det klart före valet. elever har rätt att förvänta sig att det finns en sådan lagstiftning också om det skulle bli så olyckligt att den borgerliga alliansen vinner valet. Man kan fråga sig vad det är som är otydligt i detta. Jag menar att det tydligt framgår vems ansvaret är. Det är skolans ansvar. Det är skolans ansvar att bedriva ett förebyggande arbete. Det är skolans ansvar att åtgärda till exempel sådana fall som jag läste om i det brev som jag har fått från i . Det är viktigt att det är ett tydligt ansvar. Det är också tydligt vilka rättigheter eleverna har i förskolan, , gymnasieskolan och i den kommunala vuxenutbildningen. Jag menar att när man läser propositionen så ser man inte bara vad vi definierar som till exempel mobbning utan också vad som bör ingå i sådana här likabehandlingsplaner. Jag vet inte riktigt på vilket sätt vi skulle kunna göra det här ytterligare tydligt utan att vi för den skull försöker fjärrstyra allt ifrån riksdag. Jag tror inte att det fungerar att vi, som många här har anfört, skulle bestämma härifrån att det är den här modellen som gäller och att alla andra modeller är dåliga. 50 () replik: Skolministern behöver inte vara orolig. Om man läser våra reservationer ser man att vi går mycket längre fram med lagstiftningen när vi får regeringsmakten. Det finns ingenting att vara orolig för. Vad är det som är obestämt, oklart och otydligt? Jo, lärarnas och rektorernas befogenheter. Vi har varit på besök i och vi har tittat på skollag. Där står det mycket tydligt vad man får göra när elever blir destruktiva i klassrummet. En av mina barns väninnor det gäller min dotter den här gången har gått lärarutbildningen. Hon har också fått små råd från erfarna lärare . Ett av råden var: Var aldrig ensam i klassrummet med en enda elev! Då kan eleven komma med alla möjliga anklagelser mot dig efteråt, och då har du inget sätt att freda dig på. Det är den här maktlösheten hos läraren och rektorn som gör att vi får sådana här tragiska fall som vi alla gråter över. Det är det här som måste förändras. Där är det mycket tydligt att man kan åstadkomma en mycket bra och skapande arbetsmiljö i skolan med klara och tydliga befogenheter för lärare och rektor. 51 Statsrådet () replik: När det handlar om skolans befogenheter och skolans ansvar är vi överens om att det ska vara tydligt både med ansvaret och med befogenheterna. Tyvärr har det byggts upp, inte minst av , en myt om att lärarnas befogenheter har avlövats och avvecklats. Det sades till och med här i talarstolen, visserligen inte av men av att man har avvecklat lärarnas befogenheter. Jag har ofta frågat mig: Exakt vilka befogenheter är det som har avlövats? Vad är det för befogenheter som har tagits bort? Jag har gått tillbaks och tittat. Det har visat sig att det är i princip 50-talets aga. har inte befogenheterna för lärarkåren avlövats eller avvecklats. Jag menar att det är beklämmande att se på vilket sätt som framför allt beskriver elever. Det är ofta i termer av ligister och av människor som inte gör annat än att gå runt i klassrummen och planera illdåd. Av de 1,2 miljoner elever som vi har i grund- och gymnasieskolor är den överväganden andelen fina tjejer och killar som är engagerade i sin skola och som trivs där. Men vi har naturligtvis också de som av olika anledningar inte gör det. De kanske själva inte mår bra och förstör därför också för andra. Dem ska vi hjälpa. Vi ska inte stjälpa dem genom att stänga av dem från skolan, som vill. Jag har sett hur detta fungerar. Jag har varit till , där man har en lång historia av att stänga av elever från skolan elever som inte passar in. Jag har sett hur det går för dessa elever, för sådana skolor och sådana samhällen. Det går inte bättre. Tvärtom lämnar man eleverna åt sitt öde, och det blir bara värre. Då får man ta igen det i form av tyngre kriminalitet och sociala problem i andra änden. Nej, låt oss se till att ge de här eleverna hjälp och stöd! Låt oss se till att det finns ett tydligt ansvar för skolan! Det gör vi genom den här lagen, och det gläder mig. Det gläder mig också att det stora flertalet partier i riksdag kommer att rösta för den. Jag tycker att det är synd att vi inte kan vara eniga om detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU5 Studiestödsfrågor. 52 (): I betänkandet behandlas studiestödsfrågor. Eftersom utbildningsutskottet diskuterade de här frågorna i samband med budgetdebatten tänker jag hålla mig kort och främst fokusera på de två reservationer där tillsammans med förhoppningsvis når majoritet . Vi moderater tycker att det finns en rad problem med dagens studiemedelssystem. Det tar exempelvis inte hänsyn till att studenterna har olika livssituation och därmed olika behov. Systemet är inte heller tillräckligt flexibelt, och fribeloppsgränsen gör det svårare för studenter att hålla ned skuldbördan. Därför vill vi ge en parlamentarisk utredning i uppdrag att se över systemet och komma med förslag till ett nytt studiemedelssystem. Vi moderater vill öka utrymmet för individuellt anpassade lösningar i studiemedelssystemet. Ett sätt att öka flexibiliteten och individanpassningen är att konkurrensutsätta CSN. Vi tycker att alla studenter som vill bör kunna välja att ta sina studielån via sin egen bank med ett statligt borgensåtagande i ryggen. Då öppnas möjligheten för olika lösningar som passar just studentens livssituation. Dessutom är det först när CSN är konkurrensutsatt som studenterna kan rösta med fötterna och lämna CSN om de inte får tillräckligt bra service. Men fram till dess är samtliga studenter hänvisade till CSN:s monopolverksamhet. Då är det minsta vi kan begära att servicen ska vara god. Därför ställer vi moderater oss bakom reservation 7, där det står att CSN ska handlägga alla kompletta ansökningar och bevilja studiestöd från den dag ansökan inkom till myndigheten. Om man inte lyckas att uppfylla det åtagandet bör studenten slippa avgifter och även ha rätt till finansiell kompensation. CSN säger sig själva kunna klara de här kraven, vilket är glädjande. Det var lite si och så med det när jag själv studerade . Jag tror att få härinne kan neka till att studenternas studiesociala situation är eftersatt. Det är uppenbart att det krävs en kartläggning av samspelet mellan studiemedelssystemet och andra förmånssystem, exempelvis bostads- och socialbidragssystem, arbetslöshetsförsäkrings- och socialförsäkringssystem. Den studiesociala utredningen konstaterade en del missförhållanden, men presenterade inga avgörande förslag till förändringar. Vi moderater vill därför tillsammans med , , gå vidare och göra en mer förutsättningslös analys av studenternas studiesociala situation och arbeta fram förslag till lösningar på de missförhållanden som påtalats. Det vill vi göra i en ny och mer handlingsinriktad utredning av den studiesociala situationen för landets studenter. Avslutningsvis, herr talman, står vi moderater naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna nr 7 och 15. 53 AXEL DARVIK (fp): vill gärna lyfta upp globaliseringens utmaningar som en väldigt viktig fråga i den kommande valrörelsen. Dessa utmaningar är skrämmande, men möjligheter uppenbarar sig också om de hanteras på rätt sätt. Då krävs mer kunskap, mer flit och en sammanhållning i . Studenternas förutsättningar är därför viktiga, inte minst de ekonomiska förutsättningarna. Vi i vill höja nivåerna i studiemedlen, men det är inte det vi ska debattera . Men vi ska debattera, herr talman, hur studiemedlen kan göras tryggare. Det finns nämligen två reservationer som förhoppningsvis ställer sig bakom. Studenterna har skyldigheter mot CSN. Sköter de inte dessa skyldigheter straffas studenterna. Vi har drivit att CSN också ska ha skyldigheter mot studenterna och på samma sätt straffas om man inte sköter sina skyldigheter detta i form av avgifter som man i så fall får betala till studenterna. Sedan det nya millenniets början har ropat i öknen efter en sådan rättvisa. Det var till en början tyst. kom ett svagt eko till svar från andra håll. Och, herr talman, kan vi förvänta oss en kör av 177 riksdagsmän som ger sitt bifall till det här förslaget. Det tycker jag är en mycket viktig framgång. Det skulle man kunna glädja sig åt, men glädjen är större än så, för majoriteten bestående av alliansen och föreslår även att det tillsätts en parlamentarisk utredning som ska se över hur skyddsnäten för studenterna ska kunna förbättras, hur kopplingen mellan samhällets socialförsäkringar och studiemedlen ska kunna bli bättre. Det gör vi därför att vi har sett att när vissa studenter faller har de trott att de faller mot ett starkt och säkert nylonnät som ska kunna fånga upp dem, men det har visat sig vara ett nät av tunt yllegarn som de har rasat igenom. Så kan det naturligtvis inte vara. Därför vill vi ha en utredning som inte bara tar reda på var luckorna finns utan även ser till att komma med lösningar på dessa problem. Mer kunskap, mer flit och sammanhållning i behövs, och då behövs också ett skyddsnät som fungerar. Det är en del av vår strategi för att göra till en vinnare i den globala utmaningen. Därför vill jag yrka bifall till reservationerna 7 och 15. 54 (): I dagens betänkande har fem partier enats om att ställa sig bakom förslaget från bland annat om en ny studiesocial utredning. är det bara Socialdemokraterna och Vänstern som envisas med att säga nej. Den stenen har droppen ännu inte urholkat. Det behövs en studiesocial utredning som ser över villkoren för den alltmer heterogena grupp som studenterna utgör. Ingen student borde tillåtas falla mellan stolarna i de olika trygghets- och välfärdssystemen. falls det ganska friskt. Tillsammans har också fem partier enats om att studenter ska kunna kompenseras för segdragna handläggningsprocesser hos CSN. lider många studenter av ekonomisk stress. oroar sig för sin ekonomi, går plus minus noll, är rädda för arbetslöshet, jobbar svart. Så skulle vi kunna fortsätta. För oss kristdemokrater är studenternas trygghet en av de hörnpelare som den högre utbildningen vilar på. Studiestödssystemet ska vara smart, effektivt upplagt och uppmuntra till personligt ansvarstagande. Det ska gå att försörja sig. Det har glädjande nog fler studenter med icke traditionell bakgrund hittat till högskolan. Utifrån det måste systemen anpassas, för de gamla sociala trygghetssystemen är i hög grad formade utifrån en gammal stereotyp bild av studenter, inte utifrån dagens studentgrupper. I dagens betänkande lyfter därför vi kristdemokrater fram också andra käpphästar som vi arbetat och argumenterat för tidigare. Det handlar om höjd bidragsdel i studiemedlen, bonus vid förtida återbetalning, bättre dispensmöjligheter så att studenter kan slutföra sin utbildning, att ogiltig frånvaro i gymnasiet ska märkas, att införa möjlighet till deltidssjukskrivning för högskolestudenter, att se över inackorderingstilläggen för gymnasieelever och en del annat. Vi lyfter som sagt också fram att det borde vara möjligt att bli deltidssjukskriven för studenter. I den frågan finns ju också en riksdagsmajoritet. väntar vi bara på regeringen. hållning i de studiesociala frågorna finns redovisade i våra motioner samt i tidigare inlägg i denna kammare. Den hugade kan också besöka vår hemsida . Givetvis står jag bakom samtliga reservationer i betänkandet men yrkar för kammarens tids vinnande bifall endast till reservationerna 6, 7 och 15. 55 (): har också en hemsida som man kan gå in på om man vill. Jag ska fatta mig väldigt kort i fyra punkter. Först och främst vill jag yrka bifall till reservation nr 2 under punkt 1. Den handlar om frågan om hur studiemedlen kan värdesäkras . Sedan tänkte jag också säga att jag ser fram emot vårens förhandlingar mellan samarbetspartierna. Där ska vi bland annat hantera en fråga som lyftes på , nämligen en rejäl höjning av totalbeloppet. Jag tror mig veta att det hos våra samarbetspartier finns liknande synpunkter, så det blir väl upp till bevis för oss tre. Jag tänkte också göra något som jag inte alltid gör och säga att jag tycker att det är trevligt att statsminister har sagt att det är dags att höja studiehjälpen till samma nivå som barnbidraget, nämligen . Jag tycker naturligtvis att det är bra när vänsterpartistiska förslag vinner gehör.