prot · GU0923 · 2006-11-17 00:00:00 — Jag vill nog stanna lite vid det där om:et. Skulle kunna utveckla det? Det pågår ju jag hoppas det kommer att fortsätta i många årtionden framåt teknikutveckling när det gäller de läkemedel som vi pratar om , vaccin. Ska man vänta på en teknisk utveckling så blir man sittande kvar och väntar rätt . Min frågeställning handlar om detta: Vill regeringen bygga upp egen produktion i ? Är det det som är strategin? Och om inte: Hur ser en annan strategi ut? Där tycker jag inte att jag fick något tydligt svar. Det andra jag vill säga med stort beröm är en kommentar till den beskrivning som gjorde av hur beredskapsplaner, träningar, övningar och annat ska ske. Det är mycket viktigt, och det gläder mig mycket att det kommer att ske. Men jag vill gå tillbaka till frågeställningen. Om och när, sade . Är det inte när som gäller? Kan vi stryka om:et? 21 Statsrådet (): Det är roligt att höra stora vilja i detta avseende. Farten var väl inte jättehög från den förra regeringens sida, för lade fram sin rapport , och sedan hände inte särskilt mycket. Men låt oss hjälpas åt för att få upp farten! Det är ju precis därför som vi nu låter fortsätta sitt uppdrag, därför att vi har en absolut vilja att vända på varje sten för att se om möjligheten finns att få till stånd en tillverkning i eller på samnordisk basis. Det finns ju, som säkert vet, två förslag. har ju bestämt sig för och tillsatt en arbetsgrupp för att se om vi på samnordisk basis kan hitta en lösning på den brist på vaccin som råder i men också i hela . Därför är det viktigt vi har sett det som väldigt angeläget att dra vårt strå till stacken och att jämte det danska förslag som finns utarbetat också lägga fram ett alternativt förslag som handlar om att sälja vaccin på en konkurrensutsatt marknad de år som vi inte har pandemier. De här förslagen är båda under fortsatt bearbetning och är båda två alternativ som vi naturligtvis ska syna närmare. Det är också naturligtvis en del av Rekkes fortsatta uppdrag. Men det här är inte någonting låt mig betona det tydligt som man gör i en handvändning. Det här tar tid, och det vet säkert också. Skulle man ha ett avtal färdigt om influensavaccinsproduktion i så skulle det ändå dröja innan vi kunde sätta detta på plats. Till det kommer de ytterligare komplikationerna med teknikskiftet. Inte ska vi bygga någonting med gammal teknik när det finns en ny teknik framtagen och vi väntar på att den ska kunna användas för kommersiellt bruk i fullskaleprojekt! Det där tror jag hinner lösa sig under den tiden som vi jobbar färdigt med och utvecklar vårt eget förslag. Det är långt ifrån färdigutvecklat . Det uppdrag som har haft sträcker sig inte så långt fram att vi är redo att fatta ett beslut. Det handlar också om att se om det finns ett intresse från våra nordiska grannländer att samverka om ett sådant här projekt. Det är naturligtvis en del av mitt fortsatta uppdrag: att ha en nära kontakt med våra nordiska hälsoministrar och med dem föra fortsatta resonemang, om det svenska alternativet, hur de ser på det och om det är en framkomlig väg som vi har att gå. Men , se också på den problematik och de komplikationer som finns på vägen! tenderar att göra resan lite väl enkel och lätt, plötsligt i opposition, trots att frågan som sagt var låg stilla från det att hade levererat sin rapport. 22 (): Jag vill bara kort säga att det ju blir lite lustigt att först uttrycka kritik mot den förra regeringen för att vi var lite långsamma, som uttryckte det, och sedan bygga upp hela den egna argumentationen kring att den här frågan är så svår, att det här faktiskt tar tid och att man inte kan stressa på. Låt oss vara överens om att frågeställningen är svår, att den tekniska utvecklingen är komplicerad, att det sannolikt kommer att dyka upp många både möjligheter och problem under resans gång att lösa antingen nationellt eller tillsammans med några av de nordiska länderna och också med en mycket högre aktivitet, vilket jag tror att vi båda hoppas att den europeiska unionen kan ha på många vis i den här processen. Jag tycker att det blir lite orimligt om vi bara bygger upp det här på diskussionen om vem som hade mest bråttom. Den förra regeringen agerade mycket gemensamt med mycket stort allvar, gav uppdraget till , diskuterade med de nordiska länderna, avsatte pengar i budgeten och hade verkligen den uttalade strategin att bygga upp egen produktion av vaccin i vårt land. Det är fortfarande den frågeställningen som jag tycker att vi inte är färdiga med. Vi kommer väl inte längre , men jag tolkar ändå det sade som att vi stryker det där om:et i funderingarna och bara tittar på när och hur som ett av många länder måste bidra till den internationella kapaciteten när det gäller produktion av vaccin. Jag tackar för debatten så här långt. 23 Statsrådet (): Det här har varit en angelägen fråga att ta sig an från dag 1 för regeringen. Låt mig återigen säga det. Det är en fråga som har högsta angelägenhetsgrad också fortsättningsvis. Vi tar den på stort allvar. Vi kommer att göra allt vi kan för att skjuta på och driva på för att få en bra lösning till stånd som kan öka vaccinproduktionen på svensk basis och på europeisk basis, eftersom vaccinet är en bristvara . Rekkes uppdrag fortsätter av den anledningen. Pengar finns i budgeten för att teckna pandemigarantier så att vi ska ha tillgång till mesta möjliga vaccin i händelse av en pandemi. Beredskapen höjs ytterligare genom att regeringen nu har en pandemiövning . Många steg har tagits på den korta tid som vi har haft till förfogande. Vi kommer att fortsätta i den takten. På det nordiska ministerrådsmötet har jag möjlighet att med mina nordiska kolleger fortsätta resonemangen kring hur framtidsmöjligheterna ser ut för att ha snabbast möjliga framkomliga takt i den här frågan. Jag vill tacka för att frågeställningen väcktes, även om det var som var mamma till den, och också för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:47 om nedskärningar i vuxenutbildning 24 Statsrådet (): har frågat mig hur jag avser att säkerställa tanken på ett livslångt lärande och hur jag avser att kompensera kommunerna för de sociala kostnader som riskerar att uppstå om människor som söker en andra chans i livet förnekas den möjligheten. Studier är en möjlighet för den enskilde att av egen kraft stärka sin ställning i samhället och i arbetslivet. Vuxenutbildningen är en av möjligheterna till livslångt lärande som samhället erbjuder den enskilde. Den ger alla en chans att komplettera sina kunskaper, till exempel med sikte på arbetslivet eller för vidare studier. Vuxna som inte är behöriga att bli antagna till högskoleutbildning får möjlighet att läsa in de kurser som saknas. Den gymnasiala vuxenutbildningen och de eftergymnasiala utbildningarna vid sidan av högskolan är också viktiga för att ge många vuxna möjligheter till en yrkesutbildning. Volymen på vuxenutbildningen måste anpassas efter konjunktur och arbetsmarknadsläge. Mot bakgrund av regeringens politik för flera jobb och en förbättrad konjunktur är bedömningen att trycket på vuxenutbildningen kommer att minska. Även tidigare regeringar har ökat platserna i vuxenutbildningen när läget på arbetsmarknaden har krävt det, som man har minskat antalet platser vid en högkonjunktur. Ett bra exempel är att statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen var 4,2 miljarder , 3,3 miljarder och 2,2 miljarder. Vuxenutbildningen används också av många på ett sätt som aldrig var det primära syftet med utbildningen. I gymnasial vuxenutbildning har , omkring 75 000 personer, en treårig gymnasieutbildning eller mer. Många av dessa är ungdomar som kommer direkt från gymnasieskolan. Inte av dem som deltar i gymnasial vuxenutbildning är . Detta motsvarar ungefär 70 000 personer. Ungdomar som just har lämnat gymnasieskolan och går till komvux för att konkurrenskomplettera, det vill säga läsa om kurser i vilka de redan har betyg, är inte en grupp som gymnasial vuxenutbildning ska vända sig till. Gymnasieskolan måste i betydligt högre grad lyckas med att föra ungdomar till deras utbildningsmål. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att åstadkomma en höjd kvalitet i gymnasieskolan. Detta är viktiga åtgärder som frigör resurser för vuxna inom vuxenutbildningen. Det innebär också att gruppen ungdomar som snabbare kommer ut i arbetsliv eller vidare till studier på nästa nivå kommer att öka. Vuxenutbildningens resurser ska med andra ord riktas till grupper som enligt gällande bestämmelser ska prioriteras. En annan utgångspunkt för vår politik är att kommunernas självstyre ska respekteras. Kommunerna kan bättre än staten avgöra invånarnas behov av utbildning, vilket kommunerna själva ofta påpekar. Regeringen har därför föreslagit att det riktade statsbidraget läggs in i det generella bidraget till kommunerna . Avslutningsvis, herr talman, har regeringen i budgetpropositionen aviserat flera viktiga reformer på vuxenutbildningsområdet. De handlar om mer valfrihet, bland annat genom fristående vuxenutbildning, en utvecklad svenskundervisning för invandrare, förstärkningar av den eftergymnasiala yrkesutbildningen och mycket mer. Reformerna kommer att stärka och utveckla vuxenutbildningen till gagn för ett livslångt lärande för vuxna. 25 (): Tack för svaret. Det är uppenbart att jag och har grundläggande skilda uppfattningar när det gäller komvux. För min del skjuter jag fram den kommunala vuxenutbildningens betydelse för möjligheterna för elever med en svag skolbakgrund att komma igen. Det faktum att många som går på komvux inte har svenska som modersmål och att komvux har stor betydelse för integrationen i samhället är saker som är viktiga att notera. betonar att elever som slutat gymnasiet använder komvux för att läsa upp betygen, och han pekar på en positiv utveckling på arbetsmarknaden som argument för att minska statens stöd. För min del är komvux inte i första hand en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är en utbildningsmöjlighet. Här finns det en mycket stor skillnad. Visst är det så att andelen studerande på komvux har skiftat . var den som störst genom . Det var en satsning som riktade sig till studerande . Det var en fin reform som trots borgerligt motstånd gav många möjlighet att höja sin kompetens och banade väg för ett nytt yrkesval. blev i samband med det ett internationellt föredöme när det gällde satsningen på vuxnas lärande. Vi borde försöka behålla den positionen på ett offensivt sätt. Enligt den senaste statistiken från /05 är det 230 000 personer som studerar på komvux. Ca 80 000 av dem är utlandsfödda. av det totala antalet elever på komvux har högst tvåårigt gymnasium. Vi socialdemokrater är inte beredda att minska statsbidraget. Vi anser att det skadar den kommunala vuxenutbildningen att strypa det med en tredjedel. Om inte kommunerna täcker upp det förlorade statliga stödet med egna medel riskerar lokal infrastruktur för livslångt lärande att raseras. Tyvärr riskerar nedskärningar av det slag som regeringen föreslår att leda till ett minskat lokalt ämnesutbud. Risken är stor för att det lokala utbudet som helhet blir torftigare. Min bedömning är att regeringen med sitt förslag antingen kallt räknar med att kommunerna kompenserar nedskärningen eller så har man inte informerat sig om de eventuella konsekvenser som den här neddragningen kan få. Regeringen kan inte heller garantera att det inte är de svagaste eleverna som får bära oket av neddragningarna. Eftersom rekryteringsstödet för dem tas bort blir det dels ekonomiskt problematiskt för många att fortsätta sina komvuxstudier, dels förhindras många från att gå in i studier. Alternativet är att låna pengar. Ett stort problem är att eftersom många kommuner beviljar stödet terminsvis kommer många studerandes studiefinansiering att bara ryckas bort rakt av. Det får självfallet effekter på kommunernas sociala kostnader. Visst kan konkurrenskomplettering efter gymnasiet anses vara ett problem. Men frågan är hur stort ett problem är som bygger på människors vilja att förkovra sig. I grunden är det positivt att människor tar itu med sin situation. För att dra en gränslinje mellan dessa elever och dem som söker direkt från gymnasieskolan anser vi socialdemokrater att de bör hanteras i en annan kvot när de söker till högskolan. Alla under är dessutom inte elever som konkurrenskompletterar. Självklart får en nedskärning med 600 miljoner effekter för det livslånga lärandet. När pengarna försvinner backar hela komvuxorganisationen. Är det inte bättre att vänta med besparingsförslag och med att göra de här ingreppen i komvux till dess att konsekvenserna av alla de nya, och mycket diffusa, förslag som säger förbereds kan överblickas? Det skulle vara mycket intressant att höra kommentar på den punkten. 26 Statsrådet (): Även om gör allt för att få det att låta som om vi hade väldigt olika syn på komvux är det naturligtvis inte så, utan den grundläggande synen är exakt densamma. Komvux finns för att personer som av olika skäl antingen prioriterat bort eller misslyckats i skolan ska kunna få en andra chans. Det är helt självklart, och det är därför komvux finns. Den har vuxit fram i mycket bred politisk enighet, och det behövs alltid en rätt omfattande komvux i . Lika självklart är det att storleken på komvux på marginalen måste variera efter konjunkturen eftersom trycket på komvux blir mycket större när många är arbetslösa. Då vill många fler läsa där och utnyttja tiden i arbetslöshet till att förkovra sig i stället för att slå dank, och det är bra. När sedan arbetsmarknaden blir bättre sjunker trycket på komvux. Det låter på som om detta vore en insikt som slagit den nuvarande regeringen . Sanningen är den att alla regeringar gjort neddragningar. Den socialdemokratiska regering som stött har dragit ned mycket mer än det som vi nu föreslår. Inte talade om klasskamp under den tiden, men är det plötsligt förstamajtalet som kommer fram i anförandet. Vi drar ned anslaget med ungefär 600 miljoner när vi nu går in i en arbetsmarknadssituation som är ljusare än vad många i över huvud taget kan minnas. Den socialdemokratiska regeringen drog ned med 2,4 miljarder utan att larmade speciellt mycket. Det är möjligt att när far super så är det rätt, jag vet inte, men de nedskärningar vi gör är blygsamma jämfört med dem som de socialdemokratiska utbildningsministrarna gjort . Sedan undrar jag, : Kan vi inte glädjas lite åt att jobben nu kommer? Rapporterna haglar in om att arbetsmarknadssituationen förbättras. Jobben kommer, människor får jobb och snart är det arbetskraftsbrist. Det är ju något positivt. Det är väl ingenting att stå här och vara ledsen över. Det är otroligt glädjande att det är så. 27 (): Jag tycker att bedömningar av arbetsmarknadsläget är väldigt intressanta. I valrörelsen lät det på ett helt annat sätt från den borgerliga sidan. Då ville man inte kännas vid den positiva utveckling som var på gång, men försöker man nästan ta åt sig äran av det som händer trots att det bara gått valet och trots att ni, , inte påverkat utvecklingen över huvud taget. Det är bra att du ger ett erkännande till den s-politik som tyvärr inte kan fortsätta att föras men som fortfarande påverkar i positiv riktning. var den stora satsningen när det gällde vuxenutbildning. Det fördes oerhört stora belopp till den sektorn, och det var inte bara en arbetsmarknadsåtgärd. Det var också en åtgärd för att ge många människor som tyckte att det var dags att förändra sitt liv chansen till detta. När ett sådant femårigt projekt försvinner det var ju sagt att det skulle pågå märks det naturligtvis också i nivåerna på den totala andelen i vuxenutbildning. När man beskriver verkligheten måste man alltså även beskriva den delen. Men det jag menar är skillnaden mellan ditt och mitt sätt att argumentera är att du talar om det som en arbetsmarknadsåtgärd, medan jag betonar att det är en utbildningsmöjlighet och en utbildningsåtgärd. I det ligger också en ganska djup skillnad i värdering. Det finns en ytterligare aspekt på detta, nämligen att det byggts upp en lokal infrastruktur när det gäller dessa saker. Det handlar om lokala lärcentrum som i sig är motorer i ett lokalt utvecklingsarbete. Där finns möjligheter att koppla in näringsliv och fackliga organisationer, och en sådan organisation öppnar också för nya typer av uppdragsutbildning. Det är en utveckling som inte bara riskerar att begränsas utan också att stoppas om nedskärningarna genomförs. Det hämmar kreativiteten, och det hämmar visionerna och utvecklingsarbetet. Jag skulle även vilja beröra det kommunala självstyret, som talade sig varm för. Jag tycker också att det är en viktig princip, men att ta bort det särskilda statsbidraget och flytta det till det generella, i kombination med att man plockar bort en tredjedel av pengarna, visar i praktiken att regering och riksdag drastiskt minskar tydligheten i sina ambitioner när det gäller vuxnas lärande. talar om respekten för kommunernas självstyrelse, men sådant tal får inte bli ett sätt för ledande politiker att gömma sig för verkligheten. Jag har i snart två decennier deltagit i kommunala budgetberedningar och vet att denna typ av tänkande inte på något sätt garanterar att pengarna hamnar på de ställen som centrala politiker talar sig varma för, särskilt inte om de sociala kostnaderna riskerar att öka. Risken är stor att den bantade komvuxandelen i generella statsbidrag i vissa kommuner i stället hamnar i socialförvaltningsbudgeten som ett resultat av hans egna nedskärningar. Det uppstår ett moment 22, och det bästa vore därför om regeringen stannade upp lite grann och funderade, drog tillbaka förslaget och tänkte igenom situationen en gång till eftersom förslaget är dåligt underbyggt. Jag tror inte att regeringen kan överblicka konsekvenserna. Jag tycker att debatten visat att vi har olika uppfattningar, och jag tycker inte att svaret på min första fråga är tillfredsställande. Frågan hur kommunerna ska kompenseras för de sociala kostnaderna har bara glidigt förbi. har han chansen att svara på den. 28 Statsrådet (): Det är något märkligt med debatten, för lyssnar inte på svaren. Det spelar ingen roll hur många svar jag ger; han håller sig ändå till de förskrivna anförandena. Sanningen är att den nedskärning som sker i bidragen till komvux nu är mycket mindre än den som egen regering gjort . Det är inte alls bara fråga om avvecklingen av . Det skars ned med 400 miljoner , och om man ser på det har det skurits ned med ett par miljarder. föreslår vi en besparing på 600 miljoner, och det är just de sista 600 miljonerna som är oerhört upprörd över. Det beror förstås inte på att just de 600 skulle utgöra någon skillnad mot tidigare utan på att det är hans egen regering som föreslår det. Det är naturligtvis skillnaden. Om vi struntar i att partipolitisera och i stället funderar på verkligheten, , resonerar jag precis som de företrädare med socialdemokratisk partifärg som jag haft på , nämligen att vuxenutbildning är till för att enskilda individer ska kunna förkovra sig, vilket vi båda nu sagt . Det är en utbildningsinsats, men efterfrågan på denna insats varierar med arbetsmarknadsläget. Så har och före mig resonerat, och så kommer jag att resonera. Vuxenutbildning är en utbildningsinsats, men storleken, dimensioneringen, varierar eftersom många fler vill studera, vill plugga, vill läsa i ett läge när de inte får något jobb på arbetsmarknaden. Just nu kommer jobben över hela , och fick det att låta som om det var förtjänst. Okej då, men jag tror inte att hans inflytande är riktigt så stort att hela högkonjunktur skulle bero på den avförda regeringen. kommer alltså jobben. En högkonjunktur sveper över . Dessutom kommer den jobbpolitik som den nya regeringen för att ytterligare förbättra arbetsmarknadsläget i . Då kan vi göra den besparing på komvux som vi föreslår. Vad rör det sig om? Vi har 93 000 heltidsplatser på komvux i . Antalet elever är flera eftersom många inte läser på heltid, men vi har 93 000 heltidsplatser just . minskas antalet med 13 00014 000, vilket innebär 80 000 eller strax under 80 000 platser. Det är sanningen. Det är en minskning med en sjättedel av platserna, vilket är en mycket mindre minskning än den som socialdemokraterna gjort . Men då larmade inte . Det finns en aspekt till i anförande som jag funderat mycket på. Jag försöker förstå det socialdemokratiska budgetalternativet. Ni föreslår i er höstmotion samma ekonomiska ramar som den avgående regeringen hade tänkt föreslå. Eftersom ni nu går emot alla besparingar som vi föreslår undrar jag: Betyder det att ni också går emot de satsningar som vi föreslår? Vi tänkte föreslå 2 miljarder på lärarfortbildning. Det finns inte ett öre kvar till det om du går emot alla besparingar. Det vore intressant att höra hur du ska finansiera den satsning som du står och utlovar. Rekryteringsbudgeten kritiserar du också. Alla besparingar som vi föreslår går du emot. Det måste betyda att ni även går emot alla satsningar, för några andra pengar finns väl inte, eller? 29 (): Jag får tacka för debatten. Det här är ju mitt sista inlägg. Man kommer aldrig ifrån att en regerings ekonomiska politik är oerhört viktig för hur det blir med jobben. Jag kan dock konstatera att nu bytt ut retoriken från valrörelsen, vilket är bra. Då talade han om massarbetslöshet som vi försökte förklara att vår ekonomiska politik faktiskt lett till att arbetslösheten minskar och jobben kommer. Det tycker jag är intressant. Sedan tycker jag att det fortfarande finns skilda uppfattningar i denna fråga. När vi drev igenom var det med stort borgerligt motstånd. Den stora lottningen i pengar skedde när avvecklades; det var ju sagt att det skulle vara . När jag skrev interpellationen utgick jag från den lokala verkligheten. Jag har tillsammans med komvuxelever och lärare på vuxenutbildningen i fört dessa resonemang och sedan fullföljt uppdraget från dem att ta upp frågan med . Att jag har förberett mig och skrivit mina inlägg är ett tecken på att jag tar detta på allvar. Jag ställer mig inte bara och pratar rätt ut. Om du sedan vill ironisera över det så är det din sak. Jag tar detta på allvar, och därför förbereder jag mig inför debatten. Den linje som regeringen nu driver är inte bra för många vuxenstuderande. Den är heller inte bra för människor som överväger studier. Den är heller inte bra för komvuxpersonal, som känner stor oro . Det handlar om lokala utbildningssatsningar som riskerar att strypas. Det är faktiskt den krassa lokala verkligheten. Jag har sett det, för jag har varit ute och träffat de människor som det gäller. Jag tycker att det bästa vore om regeringen kunde vara lite ödmjuk om man tänkte till en gång till och inte var så hastig i sina omdömen och tvärsäker i sina förslag. Det går fort men fel. Det vill jag sända med dig att tänka på som ett minne av den här debatten. Jag hoppas faktiskt att man kan påverka genom den här typen av debatter. Att så ett spår av eftertanke har varit mitt syfte med debatten. 30 Statsrådet (): Jag uppskattar engagemang och att frågan tas upp. Jag uppskattar också att är väl förberedd. Det som förvånar mig något är att det jag säger som svar inte spelar någon roll för de repliker läser upp. Då blir det just inte mycket av debatt. Då kunde vi ha en skriftväxling någonstans i stället. Vitsen med en debatt måste väl ändå vara att vi ska lyssna på varandra? Jag har gång på gång sagt att jag inte har någon annan syn på vuxenutbildningen än att den är till för att vuxna människor ska få chansen att förkovra sig. Precis som mina socialdemokratiska företrädare i ämbetet anser jag att dimensioneringen av vuxenutbildningen måste kunna anpassa efter arbetsmarknadsläget. Den anpassning vi nu gör är mycket mindre än den som har skett . Vuxenutbildningen är viktig. Vuxna ska kunna få en andra chans om de har sumpat eller gymnasiet eller om de vill växla spår i livet. Därför behöver vi alltid ha en mycket gedigen vuxenutbildning i .