prot · GT09103 · 2006-04-06 00:00:00 — Men det är inte tillfredsställande att personer som kan och vill jobba hamnar i kläm på grund av en regel som är tänkt att stoppa ett eventuellt missbruk. Det är inte heller tillfredsställande att regeringen inte vill initiera ändringar av tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen i detta avseende. anser tillsammans med alliansen att det är angeläget att en översyn görs av den aktuella frågan. Översynsarbetet ska inriktas på att regeltillämpningen ska vara densamma oavsett om en person arbetar i ett bemanningsföretag eller i annan verksamhet. Den tredje frågeställningen som vi har tagit upp gäller karensregeln i arbetsförmedlingslagen. Där identifierar regeringen problemet men vidtar inte några åtgärder. Bestämmelsen att en löntagare som säger upp sig från en arbetsgivare och tar anställning i ett bemanningsföretag inte får hyras ut tidigare än efter att anställningen hos denne upphört är orimlig. Enda argumentet för att ha kvar denna regel är att en löntagare inte ska kunna höja sin lön genom att gå över till ett bemanningsföretag och att arbetsgivaren, på grund av brist på arbetskraft, då måste hyra tillbaka denna person. Det innebär alltså att löntagarens viktigaste skäl för att höja sin lön, oftast gentemot en arbetsgivare med monopolställning som till exempel , förnekas den anställde. Tala om ett arbetsgivarperspektiv och motsatsen till ett löntagarperspektiv. Denna regel måste slopas! I övrigt föreslår alliansen i reservationen att bemanningsföretagen bör få möjlighet att konkurrera om förmedlingsuppdrag, inte minst för ungdomar upp till . Bemanningsföretagens enorma kundregister och närhet till arbetsmarknaden måste utnyttjas. Vi kan inte fortsätta att ha en arbetslöshet bland ungdomar på . Förändringen kan ske genom en upphandling från Ams. Därefter kan det finnas en form av eget val för ungdomarna där de kan välja bland de olika bemanningsföretag som Ams slutit avtal med. Detta stämmer helt med alliansens önskan om valfrihet för den enskilde, något som vi behöver mycket mer av i dagens . 19 (): Bemanningsföretagen har en viktig funktion i det svenska samhället. Man tar upp fluktuationen hos de olika företagen, hjälper till och stöttar där det fattas folk och ser till att fylla de luckor som finns på många ställen. Därför är de en viktig faktor som inte har funnits så förfärligt länge men som har utvecklats till någonting väldigt positivt och värdefullt i det svenska samhället. Därför är det väldigt viktigt att man ser över de regler och förordningar som gäller för bemanningsföretagen. Det första man kan säga är väl att staten borde sälja så att alla, det vill säga de privata företag som driver den här formen av verksamhet, får samma utgångspunkt. Det finns bemanningsföretag av olika dignitet. Det finns bemanningsföretag i aktiebolagsform, och det finns bemanningsföretag som också drivs som ekonomiska föreningar där företagare tillsammans driver dessa. Det innebär att man behöver ha en gemensam grund så att man har lika villkor när man ska konkurrera. Det är viktigt att också de anställda har samma villkor i ett bemanningsföretag som i någon annan form av företag. Jag och tycker att samhället ska dra nytta av bemanningsföretagen i mycket större utsträckning än vad som sker . Vi måste använda deras förmåga att placera ut unga människor, människor med invandrarbakgrund och människor med högre utbildning som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. De har fått pröva, och de har fått en chans i bemanningsföretagen. Använd också bemanningsföretagen för att jämna ut konjunktursvackor och arbetstoppar så att vi kan få den omsättning på arbetsmarknaden och den rörlighet som vi också behöver, i stället för att, som sker , misstänkliggöra dem! De gör ett bra jobb, och vi behöver en så stor differens och en så stor spridning av arbetssätt som är möjligt i det svenska samhället. Då är bemanningsföretagen en viktig del. Därför yrkar jag bifall till reservationen. 20 (): Detta betänkande om anställningsvillkor i bemanningsföretag har sin grund i att som sagt har gett regeringen i uppdrag att göra just en förutsättningslös översyn av personaluthyrnings- och bemanningsföretagen. Frågeställningarna har bland annat handlat om auktorisation, diskriminering, anställningsvillkor och a-kassa. Jag menar att den här översynen är viktig och att den bör göras kontinuerligt, framför allt ur ett arbetstagarperspektiv. Den här branschen är ju relativt ny i . Jag kan faktiskt se på många sätt hur personaluthyrnings- och bemanningsföretag kan komplettera arbetsmarknaden i ett föränderligt arbetsliv. De här företagen har öppnat dörren för många av de människor som kanske har befunnit sig längst bort från ett arbete. Men jag vill understryka att skyddet av arbetstagaren är lika viktigt, om inte viktigare, när man arbetar i ett sådant här företag, ett bemanningsföretag, eftersom ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare och kundföretag kan bli väldigt otydlig. Ett exempel på en arbetsplats där virrvarret av olika arbetsgivare skapat stora svårigheter för arbetstagaren är här i mitt hemlän, . Antalet anställda på är svårt att ge en klar siffra på, men man pratar om mellan 15 000 och 20 000 personer. Förutom de företag som är stationerade på opererar också många personaluthyrnings- och bemanningsföretag där. Många företag har utländska ägare som aldrig syns till. De skickar i stället ombud från svenska advokat- och revisionsbyråer om det blir aktuellt att förhandla med facket. Självklart skapar det här svårigheter, men det skapar också orättvisor. Jag tittade i min tidningshög, och rapporterade exempelvis om en anställd som blev uppsagd från en tidigare tillsvidareanställning på och i stället blev erbjuden ett timvikariat hos ett bemanningsföretag för mindre i lön. Det är väl kanske inte på det sättet vi vill att bemanningsföretagen ska komplettera arbetsmarknaden, nämligen genom att ge sämre förutsättningar för arbetstagare. Det har funnits och det finns, ur ett arbetstagarperspektiv, svårigheter inom den här branschen. Jag är glad över att bemanningsföretagen och de fackliga organisationerna har slutit en överenskommelse om auktorisation för att öka kontrollen. Jag är också tillfredsställd med att regeringen i sin skrivelse har konstaterat att man kommer att följa branschens utveckling noggrant. Jag är däremot mer förvånad över den reservation som de borgerliga partierna inkommit med, där man går till hårt angrepp mot . är ett välskött statligt företag med högre avkastningskrav än många andra bemanningsföretag. Det finns några punkter som jag vill ta upp där man går till angrepp mot . För det första vill de borgerliga partierna lägga sig i de kollektivavtal som har tecknats mellan parterna, och det tycker jag är jättemärkligt. Tror inte de borgerliga partierna att och de aktuella fackföreningarna vet bäst vilka olika förhållningsregler som ska gälla? För det andra undrar jag varför man tycker att avtal, som de facto är bättre för arbetstagaren, snedvrider konkurrensen. Jag förstår faktiskt inte det. Jag har försökt läsa på, men jag förstår inte var ni får det ifrån. För det tredje vill man att reglerna för a-kassa för anställda i bemanningsföretag ska vara desamma som för övriga på arbetsmarknaden. Här har Ams och IAF gjort en noggrann avvägning där man konstaterat att det finns en risk för att mindre seriösa bemanningsföretag utnyttjar a-kassan för att kunna använda den som en buffert mellan arbetstagarens olika uppdrag. Jag undrar varför de borgerliga partierna vill subventionera just den här branschen och varför staten ska gå in och ta den risken. Jag känner mig som sagt tillfredsställd med regeringens avvägningar vid den här översynen, men jag vill ändå avsluta med att säga att jag även i fortsättningen tycker att utvecklingen i branschen måste övervakas noggrant. Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande i sin helhet. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 21 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Vi har kommit till veckans frågestund. Frågor besvaras av utbildnings- och kulturminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . Mer övergripande frågor besvaras av statsrådet . Utbildning i demokrati för nya svenskar 22 (): Min fråga går till statsrådet . ska vi ha val i . Vi som är födda i ska rösta. De nya svenskarna ska också gå och rösta. Många av dem kommer från diktaturer och länder där det bara har funnits ett parti att rösta på. De är i stort behov av utbildning i vad demokrati är, hur partisystem är uppbyggt och hur det fungerar. Därför vill jag fråga : Hur säkerställer regeringen att invandrare får den utbildningen? 23 Statsrådet (): När det gäller kunskap om de olika partierna, vad de står för, känner jag mig rätt övertygad om att åtminstone de sju partier som är representerade i den här kammaren på ett väldigt tydligt sätt, säkert både i skriftlig form, med material, information, reklam, och i personliga möten kommer att tala om för väljarna vilka val de står inför. 24 (): Jag tänkte på den samhällsinformation som ska riktas till de invandrare som kommer hit. Den statliga myndigheten har en uppgift att se till att de får den informationen. Jag satte mig och läste den information som ger ut. Då blev jag så intresserad att jag började titta i sfi-undervisningsböckerna också. Då blev jag mycket upprörd. Inget parti utöver Socialdemokraterna nämns, och inga politiker utöver socialdemokratiska politiker nämns i dessa alster. Då undrar jag om tycker att det är att betrakta som en saklig och korrekt demokratiundervisning. 25 Statsrådet (): framgår det lite tydligare vad frågan handlar om. Jag förstod inte riktigt från början. Jag tror att är väldigt medveten om att staten inte på något sätt köper in läroböcker. Det finns inte heller någonting i kursplan och läroplan som på något sätt skulle ge en bild av att man inte skulle bedriva en allsidig undervisning inom ramen för sfi. Sfi är huvudsakligen en språkundervisning, vilket också är viktigt att betona. I samband med språkundervisningen diskuterar man naturligtvis de grundläggande värden och de samhällskunskapliga fakta som kan vara bra att känna till som nyanländ till . Vi har ett system när det gäller vuxenutbildning och grundläggande vuxenutbildning där man som nyanländ till och invandrare har möjlighet att delta för att ta till sig kunskaper som omfattas av Samhällskunskap A, B och så vidare för den som vill ha mycket bredare kunskaper. Men sfi är i mångt och mycket en språkundervisning. Det vill jag verkligen betona. 26 (): har jag träffat rätt många studenter som beklagar sig över att de träffar sina lärare så sällan. Lunds studentkår har skrivit en rapport om det här. kom med en rapport när det gäller statsvetenskapliga studier. Där visar det sig att snittiden med lärartimmar är . Det innebär att det är ungefär 35 timmars självstudier. Det är ett stort problem, inte minst för de nybörjare som kommer som kanske inte är så studievana. Det är flera som säger: Vi tänkte oss inte att universitetsstudier i första hand skulle vara självstudier. De är däremot mycket nöjda med de lärartimmar de får. Jag tänkte höra hur utbildnings- och kulturministern ser på att lärartimmarna så drastiskt verkar minska på många fakulteter. 27 Utbildnings- och kulturminister (): Jag får också den typen av intryck när jag är runt på lärosätena och träffar studenter då och då, men det skiljer sig väldigt kraftigt åt mellan ämnena. I en del ämnen undervisar man i väldigt små grupper, i en del i väldigt stora grupper, även i sådana ämnen där anslagsstrukturen är likadan. Jag var för sedan på och besökte två grupper, en med 16 personer och en med 300. har att disponera, och de väljer att ha hög lärartäthet på vissa områden och lägre på andra. Det finns inga tecken på att det minskar, tvärtom. De diagram som tar fram visar att lärartätheten har ökat , som lärosätena också har valt att anställa inte bara fler utan också mer kvalificerade lärare, fler lektorer och professorer än vad det var tidigare. Vi satsar på att förstärka anslagen per student för att öka möjligheten till fler lärare per student. 28 (): De sammanfattar med orden att det är uppenbart att antalet studenter per lärare har ökat och resurserna per student har minskat. När Lunds studentkår undersökte det kom de till sammanfattningen att om man ska ha utbildningar får man välja mellan att antingen ge erforderliga resurser eller också inte ge utbildningarna alls. Min naturliga följdfråga är: Anser inte utbildningsministern att den sjunkande lärartätheten ändå har med minskade resurser per student att göra? Den uppfattningen framför ju både i sin rapport och flera av våra studenter. 29 Utbildnings- och kulturminister (): Jag sade just att lärartätheten inte utvecklas på det sätt som påstår. Lärartätheten försämrades under några krisår och har gått den andra vägen. Dessutom har hela den här diskussionen ton av förtal av utbildningskvaliteten vid . Jag hör ofta använda som exempel på att saker och ting är under all kritik och att man borde stänga utbildningen i stället för att bedriva den. Verkligheten är att utvärderingarna överlag ger hög kvalitet som resultat åt de utbildningar som bedrivs, inte minst i . Jag har mycket större respekt för lärosätenas förmåga att använda de mycket stora resurser som vi lägger på högskoleutbildning än vad har. Att resurserna har urholkats är inte sant. Resurserna har ökat mycket snabbare än inflationen . Hur lärosätena väljer att disponera de ökade anslagen är deras sak. Vi har tagit ansvar för att öka resurserna. 30 (): I ett samhälle där alla får vara med gäller det att ta vara på alla. Så är det inte . Unga människor lämnas allt oftare efter, den psykiska ohälsan ökar, särskilt bland tjejer där alltfler skär sig. Alltfler 2029-åringar sjukskrivs, och unga människor saknas ofta i politiska sammanhang. Det var en ganska dyster bild med utanförskap och utslagning som målades upp av i går. av socialdemokratiskt styre har ungas utanförskap fyrdubblats. Jag vill därför fråga ungdomsministern hur hon ser på att så många fler unga lämnas efter i dagens . 31 Statsrådet (): Jag har också tagit del av naturligtvis. Jag tycker att det är väldigt viktigt att förmår lyfta fram en grupp ungdomar som kanske annars inte blir så synlig, som det annars kanske inte talas så mycket om, som vi annars behandlar just som de unga utanför, som hamnar mellan systemen, som inte fixar skolan, som har svårt att få jobb, svårt att flytta hemifrån. Men att generalisera den bilden på det sätt som nu gjorde tycker jag är lite anmärkningsvärt. Det är klart att en väldigt stor del av gruppen unga har fantastiska möjligheter, att plugga, att plugga vidare, att resa, att ägna sig åt föreningsliv. På många olika sätt har unga det bättre, vill jag hävda, . Men du har helt rätt i att det finns en grupp som är marginaliserad. Vi har unga som inte mår tillräckligt bra. Där fortsätter vi att göra stora och viktiga insatser. Vi fortsätter att göra det, vilket jag tror att många också känner till, i en särskild ungdomssatsning i samband med vårpropositionen. 32 (): Det där var ju inte riktigt hela bilden, . Självklart är det så att många har det bra. Men det finns också väldigt många som inte har det bra, och de har fyrdubblats. De har blivit fyra gånger fler . Det är ett faktum som inte är en nyhet från i går, , utan också presenterades av . Detta är ett bekymmer. Detta är ett problem åtminstone för oss kristdemokrater som är oroade över att klyftorna ökar, att alltfler lämnas efter och att unga människor inte får chansen att komma in på arbetsmarknaden, visa vad de går för och skapa sig en egen plattform i livet. Det är därför vi kristdemokrater vill se fler riktiga jobb. Vi vill ha riktiga nystartsjobb, höja kvaliteten i högskolan och få ungdomsarbetslösheten att minska så att fler får chansen att vara med, så att den dåliga trend som har pågått faktiskt blir stoppad och förändrad. Tycker ministern över huvud taget inte att det är ett bekymmer att denna trend har fått pågå så länge, , med socialdemokratisk ungdomspolitik? 33 Statsrådet (): Om gick tror jag att han skulle finna att det inte såg så dramatiskt annorlunda ut då. När det handlar om unga utanför, vilket är ett begrepp som har funnits , gav jag själv i uppdrag till dåvarande generaldirektören vid att se över denna grupp och titta på hur det faktiskt ser ut. Det kan vara farligt att generalisera, både ungdomsgruppen som helhet och den här gruppen unga utanför. Alla mår kanske inte dåligt, men en del gör det. En del är långtidsarbetslösa, och så vidare. För lite kom denna utredning tillbaka. Den har resulterat i ett antal olika åtgärder som handlar om alltifrån navigatorcentrum till anställningsstöd och att fortsätta att bygga ut universitet och högskolor. Detta är någonting som inte har ställt sig bakom. Snarare representerar ni en politik där vi ska ha färre platser, med allt vad det innebär för kommande generationer som blir allt större. Många åtgärder vidtas alltså, och många fler kommer att vidtas, för att se till att unga får fortsatt goda möjligheter att utvecklas. Riktiga arbeten för ungdomar 34 (): 146 000 unga människor står utanför arbetsmarknaden . Då säger : ska krafttag tas! Det krafttagandet innebär tusen nya plusjobb, jobb som egentligen inte får vara riktiga jobb. Du kommer till exempel inte in i trygghetssystemen. Du har inte rätt till a-kassa eller sjukpenning, du har inte möjlighet till förtur och sparkas du ut igen till åtgärden, utanförskapet eller arbetslösheten du var i innan. I det läget säger : trygghet, möjlighet, plusjobb. Jag skulle vilja fråga varför Socialdemokraterna inte vill ge unga människor en ärlig chans till riktiga jobb och möjlighet att komma in i våra trygghetssystem. 35 Statsrådet (): Det är just chansen till riktiga jobb vi vill ge ungdomarna. Jag tror att få arbetsmarknadspolitiska insatser bättre gynnar den som har varit arbetslös väldigt länge än just plusjobben. Där får man möjlighet att vara i en anställning med avtalsenlig lön, visa vad man går för och framför allt öva upp sina färdigheter efter en lång tids arbetslöshet. Det är en stark arbetsmarknadspolitisk åtgärd som riktar sig enbart till dem som har varit arbetslösa väldigt . Den idé som lanserar är det rakt motsatta. I stället för att som vi satsa resurser på dem som bäst behöver det vill ni med ett systemskifte på arbetsmarknaden avskaffa rätten till anställningstrygghet för alla ungdomar. 36 (): Med all respekt undrar jag om hör vad han själv säger. Han pratar om plusjobben som trygghet och en möjlighet för unga. Faktum är ju att de som har plusjobb saknar en möjlighet att komma in i våra trygghetssystem, och hamnar de utanför. Kommunerna och landstingen själva säger att de inte har någon möjlighet att anställa dessa människor efteråt. Lönen visar sig också i två tredjedelar av dagsfallen vara . Detta kallar socialdemokratin för en stor satsning för unga människor! satsar stort på företagande, så att vi kan få fler jobb, men också specifikt på unga. Vi har ett ungdomsavtal som gör att du får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och in i trygghetssystemen, vilket är oerhört viktigt. får du också en möjlighet till fortsatt anställning. På Socialdemokraternas plusjobb är det två veckors uppsägningstid. Varför vägrar socialdemokratin unga en riktig chans på arbetsmarknaden? 37 Statsrådet (): Om vi ska jämföra vilket vi nu gör, också våra olika politiska handlingsvägar kan vi se att vi med vår politik har 29 000 ungdomar mellan som deltar i en arbetsmarknadspolitisk insats för att stärka sin möjlighet att ha ett reguljärt jobb. När parti och partikolleger avser att regera tänker man avskaffa i stort sett hela den arbetsmarknadspolitiska volym som vi har . 90 000 färre kommer att ha möjlighet att få arbetsmarknadspolitiskt stöd. Detta är alternativen. Ert alternativ handlar om att omöjliggöra för ungdomar att få en anständig anställningstrygghet när man har fått ett jobb. Detta kommer att gälla alla ungdomar. Alla ungdomar kommer förr eller senare att få en anställning, och då förvägrar ni dem en rätt till saklig grund för uppsägning. Arbetssökandes anmälningsplikt hos arbetsförmedlingen 38 (): Jag skulle vilja ställa min fråga till statsrådet . En person som är arbetslös och anmäld hos arbetsförmedlingen ska med vissa givna intervall höra av sig till arbetsförmedlingen och tala om hur det går med jobbsökandet. Det är viktigt att man sköter det, men ibland kan det hända att man har något giltigt skäl för att inte hinna anmäla sig som är utsatt. Det kan handla om dödsfall i familjen, att man sitter vid en dödsbädd eller någonting sådant. Jag har fått flera signaler om detta. Då blir man placerad sist i kön, så att säga, och får börja med jobbsökarkurser och annat. Även om man har visat upp en dödsattest har man inte fått ha kvar till exempel de då man gått och sökt. Jag skulle vilja höra vad statsrådet säger om att man även om man har ett giltigt intyg hamnar på ruta 1 igen. 39 Statsrådet (): Jag är inte säker på att jag riktigt förstår vad som egentligen är det problematiska i det tar upp. Om jag skulle försöka förstå det är jag heller inte riktigt säker på att har rätt i sin beskrivning. Jag tror att detta är en detaljeringsnivå när det gäller regelverket som är svår att ha i den här typen av debatt. Men vi kan göra ett försök till. har ju en fråga kvar. 40 (): Frågan handlar alltså om vad som händer om man missar sitt datum på arbetsförmedlingen. Om man har stått i kö har man till exempel möjlighet att få ett plusjobb. Missar man ett sådant datum då man ska höra av sig missar man alltså även om man har vad jag anser vara giltigt förfall, att man sitter vid en dödsbädd eller annat plusjobb och annat och får börja om på ruta 1 med jobbsökarkurser och annat. Vad jag alltså undrar är: Ska ett giltigt förfall sätta en person i knipa? 41 Statsrådet (): Det där var ju en enkel fråga. Ska ett giltigt förfall sätta en människa i knipa? Nej, det tycker jag inte. Det verkar minst sagt dumt. Däremot tror jag att vi behöver titta på om det finns exempel på fall där någonting inte funkar såsom man med sunt förnuft tycker att det borde göra. Då tror jag dock att vi ska återkomma i ett annat sammanhang. Jag ska ta till mig frågeställning, så får vi se om vi kan reda ut vad som i själva verket gäller generellt. lagförslag om arbetsvillkor för ungdomar 42 (): Vi har sett ganska stora kravaller, ganska många demonstrationer i och andra delar av . De bygger i mångt och mycket på det förslag som den franska regeringen har lagt fram om att man ska försämra anställningstryggheten. Framför allt kommer det att slå mot de yngre. Jag ser det här som bekymmersamt, framför allt ur ett europeiskt perspektiv. Ett av de största länderna har ett antal interna problem, och man ser faktiskt ganska många förtvivlade människor. Jag vill med det ställa min fråga till . Vad anser om den utveckling som sker i och även det förslag som den franska regeringen har lagt fram? 43 Utbildnings- och kulturminister (): Det vi ser i är ett land som håller på att slitas sönder av klyftor mellan olika grupper, där ungdomar känner sig förfördelade av att bli utpekade som en särskild grupp som ska bli en sorts paria på arbetsmarknaden, som inte har samma rättsliga status och samma lagliga skydd som andra grupper, och hur unga människor, inte minst på universiteten, revolterar mot detta som de tycker orimliga utpekande av just dem. Det tycks också som om övriga delar av det franska samhället stöder dem. Det intressanta är också vad de ekonomer som tittar på det här anser. Jag läste en analys i om problematiken i av en journalist som vill ha mycket reformer i . Det finns inga belägg någonstans i den ekonomiska litteraturen för att den här åtgärden har någon som helst effekt.