prot · GT0986 · 2006-03-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om information från regeringen Tredje vice talmannen meddelade att kl. 9.00 skulle statsminister lämna rapport från Europeiska rådets möte , varigenom tidigare aviserad votering kl. 9.00 skulle utgå. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:266 Till Interpellation 2005/06:266 av () Integritet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att tidigare föreslaget datum är fulltecknat i kammaren. Till Interpellation 2005/06:281 av Per () Falska fakturor Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att tidigare föreslaget datum är fulltecknat i kammaren. 4 § Svar på interpellation 2005/06:256 om ljuddämpare på jaktvapen 1 Justitieminister (): har frågat mig om jag avser att föreslå en ändring vad gäller dagens regelsystem för att få använda ljuddämpare på jaktvapen i klass 1 utan licenstillstånd. är möjligheterna att få tillstånd att använda ljuddämpare för jaktvapen begränsade. Den restriktiva hållningen till ljuddämpare bygger främst på rädslan för tjuvjakt, risken för personskador och risken för att ljuddämpare ska komma till kriminell användning. Det är dock riktigt som påpekar att det har förekommit diskussioner om att tillåta användande av ljuddämpare på jaktvapen i syfte att förebygga hörselskador. har därför utfört provskjutningar med jaktvapen med och utan ljuddämpare. Provskjutningarna visar att ljuddämpare på vissa jaktvapen inte reducerar ljudet mer än till samma nivå som för andra jaktvapen utan ljuddämpare. Resultatet av provskjutningarna ger alltså en delvis ny bild av möjligheterna att använda ljuddämpare. Regeringen har därför uttalat (prop. 2005/06:113 s. 51) att det finns skäl att överväga en mindre restriktiv hållning till ljuddämpare som reducerar ljudet när det gäller vissa jaktvapen än som gäller . Inom departementet arbetar vi med denna fråga. Ett förslag kommer att presenteras . 2 (): Jag tackar justitieministern för svaret, men jag tror inte att statsrådet förväntar sig att jag ska vara speciellt nöjd. Jag vill kommentera lite grann av det justitieministern har sagt, bland annat att det har förekommit diskussioner om ljuddämpare ! Jag väckte min första motion i frågan 2000. har jag drivit frågan . Det är inte för mig. Vi får hoppas att insikterna ska komma. Det sägs att har gjort provskjutningar, och det har konstaterats att det jag har hävdat stämmer. Jag vill inte anklaga justitieministern, men det vore betydligt enklare att läsa i ett lexikon om vad naturlagarna säger. Naturlagarna säger att du inte kan få ett ljudlöst skott från ett klass 1-vapen. Det har med ljudhastigheter att göra. har man väl gjort det här noggrant, dels med hjälp av test, dels förhoppningsvis genom att man har läst lite naturvetenskap om vad det hela innebär. Efter de jag har drivit denna fråga finns det kanske en chans att få ett tydligt svar från justitieministern på vad hans syn är. Det kommer ett förslag . Vad är det för förslag som kommer? Innebär det en förändring i vapenlagen som gör att vi får använda ljuddämpare utan licens? Blir det en förändring i vapenförordningen som innebär att det är som ska ha synpunkter på om jag behöver licens för att få använda ljuddämpare eller inte? Det finns en möjlighet för justitieministern här , nämligen att vara tydlig. Det behövs inga vapenlicenser, precis som ministern säger i svaret. Här finns en möjlighet att göra jägarkår nöjd, framför allt alla de som inte vill få hörselskador. Det sitter ungdomar från här . Många av dem kanske en vacker dag kommer att bli jägare. Jag skulle vilja att de kan gå hem från denna debatt och konstatera att vi har en justitieminister som inser att ungdomarna inte ska behöva få hörselskador utan kunna bedriva jakt utan den risken. Det finns stora möjligheter för justitieministern att göra dessa ungdomar, mig och jägarkår riktigt nöjda . Jag vill avsluta med vad jag skrev i min fråga. Det är väl besynnerligt att vi har ett samhälle där vi i alla lägen försöker få bort bullerproblem infördes en lag om ljuddämpare på mopeder och 1965 en lag om motorsågar men här finns en lag som säger att vi inte får skydda oss. Chansen finns , justitieministern. 3 (): Jag är inte jägare längre, men jag har varit det tidigare. Men jag kan inte säga att jag talar i egen sak just . Jag har drivit den här frågan tillsammans med därför att jag har erfarenheter och förstår hur viktigt det är. Många tror felaktigt att vapen blir tysta med ljuddämpare. Men det är faktiskt bara ljudet ned till som tas bort. Det ger också en ganska skarp knall. Därför är det helt fantastiskt att provskjutningar har visat att det är så som vi har sagt . En annan sak som jag tycker är viktig är att rekylen blir mindre. Jag tycker att rekylen är jobbig. Det är nog jobbigt med rekylen för många kvinnor. Många kvinnliga jägare vi blir fler kvinnliga jägare skulle uppskatta ljuddämpare på jaktvapen. Det är positivt. har varit negativt och trott att det går att skjuta tyst med en ljuddämpare. Men har man tydligen kommit på andra tankar. Regeringen har uttalat i proposition 2005/06:113, som det hänvisas till i svaret, att det finns skäl att överväga en mindre restriktiv hållning till ljuddämpare. Det känns positivt. Det finns fortfarande frågetecken med skrivningarna i propositionen, nämligen om regeringen tänker ta bort licenskravet eller bara göra det lättare att få licens. Enligt skrivningarna i propositionen tänker ni inte föreslå ändringar i vapenlagen utan bara i förordningar. Som jag tolkar det innebär det att det fortfarande kommer att behövas licens för ljuddämpare. Kan jag få ett svar på frågan? 4 Justitieminister (): Vi kan alltid diskutera vad som bedöms som senare år, men diskussionen har förekommit. Vi har också markerat allvaret inte bara genom att föra diskussioner, utan vi har också sett till att den här frågan har undersökts ordentligt. Det här är som bekant inte den enda frågan som handlar om vapen. Så sent som lade vi fram en proposition som nu ska arbeta vidare med. Det är tänkt att förslagen i den ska träda i kraft . Det är väldigt omfattande frågor som rör vapen. Det handlar inte bara om frågor för ett stort antal jägare, utan det handlar också om andra frågor som rör vapen som också är väldigt viktiga. Precis som sades i propositionen ska det här arbetet påbörjas. Det har också skett, men det har inte slutförts på de här . Det tror jag inte heller att någon kan begära. Vi kommer alltså att gå i den riktning som vi har sagt. Vi kan inte ge exakta detaljer . Det vore mycket märkligt. Jag tror som sagt inte heller att det krävs att vi kan svara exakt i alla delar . Tanken är inte heller att helt ta bort det men att gå i den riktning som vi har talat om. För att förebygga hörselskador hos jägare ska vi se till så att man får använda ljuddämpare och kan använda vapen utan risker för att skadas själv. Vi tar gärna diskussioner om detaljerna i detta. Det dröjer till innan vi kan ge alla detaljer som då finns på plats. Arbetet pågår, och vi avser alltså att allting ska vara klart och . 5 (): För att alla som är intresserade av de här frågorna ska få en tydlig bild vill jag säga att det ligger en proposition på vårt bord . Det är fortfarande motionsperiod på den. Men som jag förstod justitieministern nu kommer det ytterligare en proposition just om ljuddämparfrågan där ni kommer att behandla den i detalj. Man kan ju inte säga att det finns några skarpa tankar på hur den här frågan ska lösas i propositionen Ökad kontroll av vapen. Jag vill få en tydlig markering av justitieministern att den här frågan kommer att lösas , inom . Vi kanske kan få statsrådet att säga här att denna fråga är löst före även om det krävs en ny proposition. Om det inte är så att en ny proposition ska komma finns det en annan möjlighet att lösa den här frågan. Det krävs ju en lagändring för att få bort detta från vapenlagen. Vi skulle ju kunna vara kreativa här i riksdag för att hinna med detta. Då skulle ministern slippa höra mig i kammaren säga att vi nu är inne på det sjunde året som jag försöker att driva den här frågan. Det kunde kanske vara så att jag väcker en motion med anledning av det betänkande som ligger på vårt bord. Sedan kanske ministern kan prata med sina socialdemokratiska vänner så att de kan tillstyrka den. Då skulle vi kunna få en majoritet i riksdag för att vi ska ta bort licenstvånget för ljuddämpare. För mig är det självklart att vi ska ta bort licenstvånget. Justitieministern känner säkert till att om jag har licens på ett jaktvapen , ett klass 1-vapen som vi nu pratar om, innebär licensen att jag har ett förtroende att köpa ammunition till detta vapen när jag visar min licens. Det är väl förståeligt att det endast är de som har licens på sitt vapen som kan köpa detta. Om jag har licens på ett klass 1-vapen, tycker justitieministern då att det är logiskt att jag får köpa skyddsutrustning till detta vapen? Och menar jag skyddsutrustning i form av ljuddämpare. 6 (): Jag tror att den här frågan har utretts väldigt länge och väldigt grundligt. Det har jag förstått efter kontakter med . Men känner jag mig lite tveksam om vad justitieministern menade med sitt inlägg. Vad jag förstår av den proposition som ligger på bordet och där går motionstiden snart ut tänker regeringen fatta ett beslut om hur det här ska regleras utan att komma till med något förslag om lagändring. Det innebär alltså att licenskravet inte kommer att tas bort. Det kommer inte att bli som önskar, nämligen att ljuddämpare ska behandlas ungefär som kikarsikte eller ammunition till vapen, det vill säga att har man licens så får man köpa det. Kan vi få ett riktigt klargörande svar på detta? Det skulle vara roligt inför motionsskrivande med anledning av den proposition som ligger på bordet. 7 Justitieminister (): Som jag sade i mitt föregående inlägg kan vi inte svara detaljerat på alla frågor. Men skulle det behövas en proposition som skulle läggas fram senare skulle vi missa . Då skulle det inte bli någon förändring till jakten , som ändå är den viktigaste delen av jaktsäsongen. Det tycker jag inte är att gå jägarna till mötes. Då är det bättre att göra de förändringar som kan göras, till exempel förordningsvägen. Om det sedan skulle finnas behov av det, och jag utesluter inte på något sätt det nu när vi har dessa nya resultat, kan vi senare förverkliga detta i en lagändring. När vi har sagt detta och när vi har möjlighet att inför höstens jakt se till så att man kan få använda ljuddämpare tycker jag att det vore onödigt att försena det och inte gå jägarna till mötes på det sätt som vi talar om här. Vi kommer att arbeta på så att detta kan träda i kraft så fort som möjligt. Sedan kan vi diskutera huruvida det ska vara en förordningsändring eller en lagändring. Jag tror att det allra viktigaste för jägarna är att man får den förbättring och förändring som många jägare själva önskar. 8 (): Det var precis som jag befarade. Det är inte någon som vill försena den här frågan. Men de som är intresserade kan konstatera att det inte handlar om någon lagändring som tar bort licenstvånget för ljuddämpare. En lagändring ska riksdag besluta om, och det står det ingenting om i den här propositionen. Jag tycker nog att justitieministern var lite glidande när det gäller sanningshalten i det han sade, om man kan säga så. Det handlar om eventuella förslag på ändringar i vapenförordningen som ska göra bedömningen något enklare när ska ge ett tillstånd för en ljuddämpare. Kravet på en licens kvarstår alltså fortfarande, och det är synd. Det är en bit på väg. Jag kommer naturligtvis att stå bakom detta, men jag kommer ändå att skriva en motion med anledning av den här propositionen som dessvärre är för dåligt underbyggd. Ni har ju fått den kunskap som många av oss haft ända sedan naturlagarna trädde i kraft. Jag kommer att föreslå att vi tar bort licenstvånget. Det är naturligtvis fritt för justitieministern, i likhet med alla andra svenska medborgare, att försöka prata med de socialdemokrater som stöder regeringen om att i detta fall stödja en motion från mig som gör att vi går ett steg längre än vad justitieministern har varit beredd att göra. Då skulle vi slippa detta licenstvång. Det står fritt för justitieministern att prata med sina socialdemokratiska riksdagsledamöter. 9 Justitieminister (): Jag vill bara göra ett klargörande. Vi går alltså de intressen som vi har talat om här till mötes. Som jag sade jag vill vara tydlig på den punkten är avsikten inte att ta bort det helt när det gäller att söka licens. Däremot är det en fråga huruvida man ska kunna få använda ljuddämpare eller inte, och det är det allra viktigaste. Då anser vi att det viktigaste är att vi nu kan se till att det här sker och inte hur man juridisk-tekniskt går till väga. Det är det som vi nu kommer att arbeta vidare med, och precis som vi uttalar oss i propositionen kommer det här arbetet att slutföras, och det pågår alltså för fullt. Vi får återkomma om de sista detaljerna . Tack så mycket för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:257 om lag mot religionskränkning 10 Justitieminister (): Skånberg har frågat mig om jag avser att utreda frågan om att införa en lag mot religionskränkning. Brottet trosfrid upphävdes 1970. Det var som till exempel brottet sårande av tukt och sedlighet avkriminaliserades. Det främsta skälet för avkriminaliseringen var att det är viktigt med en fri och öppen debatt i religionsfrågor och att en sådan är till nytta för samhället, även om det medför att uttryck ibland kan vara stötande för vissa grupper. Den strafflagstiftning som ändå fanns och som stärktes framför allt bestämmelsen om hets mot folkgrupp ansågs ge ett tillräckligt skydd mot kränkningar av religiösa värden. Den bestämmelsen har dessutom skärpts vid senare tillfällen. De skäl som motiverade avskaffandet av trosfridsbrottet är fortfarande i hög grad relevanta. I ett öppet, demokratiskt och sekulariserat samhälle måste det finnas utrymme för åsiktsyttranden i religiösa frågor även om de skulle kunna upplevas som kränkande för andra. Sättet att bemöta sådana yttranden bör i stället vara att den som vill ge en motstående bild utnyttjar sin yttrandefrihet till att uttrycka sina åsikter och känslor. På så sätt ökar toleransen för människors olika uppfattningar och värderingar. Det bör alltså inte återinföras straffbestämmelser för brott mot trosfrid eller någon annan lag mot religionskränkning. 11 SKÅNBERG (kd): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag vill börja med att hålla med honom om att det är oerhört viktigt med en fri och öppen debatt i religionsfrågor och att en sådan debatt är viktig för samhället. Jag vill också säga att det är viktigt att när någon blir angripen för den religiösa tro som han eller hon omfattar så ska han eller hon utnyttja sin yttrandefrihet till att uttrycka sina egna åsikter och känslor. Så långt är vi överens. Men det är ju så att det inte finns någon som helst gräns för vad man får säga om en religion. Man får inte kränka en enskild människa eller en grupp och säga att de tillhör det och det samfundet eller den och den gruppen och fördöma den religionstillhörigheten, men om själva religionen får man säga precis vad som helst. Det finns ingen gräns. Vi har ju som ett färskt exempel Muhammedbilderna. Jag skulle gärna vilja resonera med statsrådet om det skulle kunna tänkas finnas något sätt att hantera den kränkning som alltså drygt en miljard muslimer upplevde på grund av publiceringen av Muhammedbilderna. Det finns ingen lagstiftning i som skyddar muslimer mot att deras tro och deras bild av blir kränkt. Det är inte på det viset, som statsrådet sade i svaret, att det finns ett tillräckligt skydd mot kränkningar av religiösa värden. Det visade muslimernas upprördhet. Jag vill också naturligtvis skydda yttrandefriheten, det är inte fråga om annat, men jag skulle gärna vilja se att det fanns någon form av bortre gräns generöst formulerad, långt borta och med högt i tak, naturligtvis. Men om det är högt i tak ska det likväl finnas ett tak. Jag skulle vilja ha statsrådets syn på detta: Ska det över huvud taget finnas ett tak en bortre gräns? 12 Justitieminister (): Jag tror att det är väldigt viktigt att man i den här debatten inser att det gäller att hitta rätt avvägning. Om man bara skulle kunna ta till exempel det fall som nämnts jag ska inte gå in och recensera enskilda tidningar och bara kunde ha ett intresse vore det lätt, men man ska vara medveten om att om man inför straffbestämmelser på det här sättet så skulle det definitivt påverka den allmänna debatten. Det är också väldigt viktigt att understryka att även om det inte är straffbart att trycka eller visa bilder så innebär det inte att tryckfriheten ska innebära att man skall trycka det som inte är straffbart. Jag tycker att och svenska medier har hanterat den här frågan oerhört bra, faktiskt, därför att man har inte stirrat sig blind på vad som är straffbart eller inte, utan man har själv gjort en bedömning där man har tagit hänsyn till hur det här kan uppfattas på olika sätt, och jag tycker att det är väldigt positivt att man just har följt det att man inte ska trycka allt som inte är straffbart. Det gäller ju inte bara de här sakerna. Det kan naturligtvis vara så i något enskilt fall att en sådan här straffbestämmelse skulle kunna vara till fördel, men man ska vara medveten om att det också skulle innebära nackdelar när det handlar om andra religiösa påfund som man verkligen skulle vilja kunna kritisera, alltså religiösa påfund som på olika sätt kanske till och med kränker enskilda människor. Att man då inte skulle kunna använda den starka yttrande- och tryckfriheten vi har ju ändå sådana fall i skulle ju vara ett stort problem. Vi har liknande situationer när vi talar om det ska vara straffbart eller inte. Vi diskuterar de här sakerna i EU. Vi blir oerhört upprörda när vissa människor talar om till exempel att och andra koncentrationsläger inte har funnits. Förslag finns att straffbelägga det. Vi motsätter oss det, inte därför att vi inte tar frågan på allvar utan därför att vi anser att det är så viktigt att man i en öppen debatt ska kunna uttrycka det här. Vi har inga som helst problem att föra fram våra åsikter och se till så att de åsikter som jag nämnde som förs fram inte kommer att vara de som gäller. Vi anser alltså i den här avvägningen, även om man alltid kan hitta enskilda exempel, att nackdelarna är så mycket större, och mot bakgrund av det anser vi inte att det bör införas en straffbestämmelse på det sätt som föreslås. 13 SKÅNBERG (kd): Jag är fullt klar över att statsrådet inte vill följa den här linjen, och med honom sannolikt en majoritet av det öppna samhället. Yttrandefriheten är så värdefull att man inte är beredd att ompröva det här. Men då blir man också svaret skyldig: Hur ska vi hjälpa den som upplever att han eller hon är helt rättslös? Vi talar alltså om människor som visserligen inte blir angripna för sin etniska tillhörighet. Det gäller inte egenskapen att komma från det eller det landet eller ha den eller den hudfärgen. Det är heller inte fråga om deras politiska åsikter om de tillhör den eller den befrielserörelsen eller politiska grupperingen. Allt det där hade vår lag skyddat. Men är det deras religion som angrips inte att de är tillhöriga religionen, utan religionen i sig. Om vi nu skyddar människor för angrepp på deras etnicitet eller politiska åsikt säger vi därmed att det här är identitetsbärande, värdefulla åsikter eller, till och med djupare än så, övertygelser, som man inte ska behöva uppleva att man blir kränkt för. Vi lever i en global by. Vi sitter i en gemensam båt. Det gäller att hitta någon typ av spelregler så att vi kan överleva tillsammans. Med en och en halv miljard kristna av olika schatteringar och drygt en miljard muslimer av olika schatteringar kan vi inte skjuta åt sidan de här frågorna och säga att de får hållas därhemma, därför att hemma är här. Vi har muslimer som känner sig sårade i vårt eget land och som säger: Jag är fullkomligt rättslös! Här säger statsrådet i sitt svar att jag får utnyttja min yttrandefrihet för att uttrycka mina åsikter och känslor. Alltså: Jag får skydda mig själv och min religion bäst jag kan. Från staten finns ingen hjälp att vänta, med att säga: Stopp! Ta ert förnuft till fånga! Inte längre än så här! Därför skulle jag återigen vilja säga en sak. Statsrådet säger nu att det handlar om rätt avvägning och att problemet kanske till och med handlar om en gränsdragning mellan vad som skulle vara tillåtet och vad som inte skulle det. Här är det ju ingen avvägning alls. Här finns det ju ingen gränsdragning alls. Allt är tillåtet. De här bilderna, och mycket, mycket värre, skulle kunna gå att publicera i , och människorna med den trosövertygelsen skulle stå helt rättslösa. Jag tycker att det är beklämmande. Jag tänker alldeles speciellt på att man i har en annan lagstiftning. Den norska lagstiftningen säger att man inte på ett kränkande och sårande sätt får visa ringaktning för någon trosbekännelse. Det skulle kunna vara en modell att åtminstone överväga. Fungerar det i , vårt broderland med samma demokrati och stora yttrandefrihet, skulle det väl i all sin dar kunna fungera också i . 14 Justitieminister (): Jag är också troende, och jag är också mån om att kränkningar inte ska ske. Därmed inte sagt att jag anser att det ska vara straffrättsligt reglerat. Det finns en avvägning. Den avvägningen är gjord för att skydda människor. Bestämmelsen om hets mot folkgrupp skyddar just människor som tillhör en viss folkgrupp mot uttryck för hot eller missaktning på grund av deras trosbestämmelse. Det är den avvägningen som görs, och den tycker jag är rätt. Man skulle naturligtvis i enskilda fall kunna önska att det just i den specifika situationen fanns en straffbestämmelse. Men så fungerar inte lagstiftningen. Då måste man göra den här avvägningen. Även om det finns enskilda fall där det vore önskvärt med en bestämmelse är det inte sammantaget så att fördelarna skulle uppväga nackdelarna, utan det är tvärtom. Jag vill också kommentera situationen i . Det är riktigt att man har den här paragrafen i . Men huruvida den fungerar eller inte blir närmast en akademisk fråga eftersom den inte har tillämpats . Det är inte på något sätt så att den används i . Det visar tvärtom att den inte är någonting som på något sätt är användbart. Det finns dessutom i en pågående diskussion om att i stället göra som i , det vill säga att upphäva den bestämmelsen. Det tycker jag också vore klokt om man gjorde i , särskilt som man inte använt den . 15 SKÅNBERG (kd): Jag börjar med att kommentera frågan om lagstiftningen används eller inte används. Jo, den används. Den användes nu i samband med Muhammedbilderna. Den användes inte så att någon blev dragen inför rätta, men den användes som ett signalsystem om att man inte får göra vad som helst. Vi har ett liknande exempel i lagstiftningen om aga här i . Vi är alla från höger till vänster i partierna överens om att vi ska ha en lagstiftning som är emot att man agar barn. Det är förbjudet att aga barn i . Mig veterligen har ingen blivit fälld enligt den lagen. Men signalverkan att vi inte slår våra barn är oerhört värdefull. Det är kanske det som jag efterlyser. Det finns en bortre gräns. Jag vill inte se någon fälld för religionskränkning. Det är inte vad jag är ute efter. Jag vill att man ska besinna sig och tänka efter. När jag publicerar den här bilden av , är detta verkligen rätt och riktigt? Skulle jag kunna ställas inför domstol? Jag skulle kanske bli friad, men likväl ställas inför domstol. Det handlar om att det är människor som blir kränkta. Så är det. Om jag angriper låt oss säga statsrådets politiska övertygelse utan att nämna statsrådet vid namn innebär det inte att jag kränker statsrådet.