prot · GT09105 · 2006-04-18 00:00:00 — Man skulle lika gärna säga: med högre öppen arbetslöshet än målet . med en reguljär sysselsättningsgrad långt under målet på . med växande utanförskap bland unga och invandrare. med färre platser i omsorg och sjukvård, trots löften om motsatsen både inför valet och inför valet . med sämst utveckling för de fattigaste pensionärerna. med sämre resultat i våra skolor. med ökade våldsbrott. Det bokslut som ni försöker göra nu kanske behöver omfatta lite fler områden än det som här läste upp. Visst kan vi glädjas åt en väldigt stark världskonjunktur. Visst kan vi glädjas åt en svensk exportindustri som både kan och vet att ta vara på möjligheterna på exportmarknaderna. Men mindre bra går det för de minst en miljon människor i arbetsför ålder som inte går till jobbet . Under tid som statsminister har det helt överskuggande målet varit just sysselsättningen, full sysselsättning. Så har det stått i alla budgetar. , , under brinnande högkonjunktur skriver : På kort sikt är regeringens mål att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och höja den reguljära sysselsättningsgraden till . På lång sikt är målet full sysselsättning. Är det något som är långsiktigt med regeringens politik är det deras kortsiktiga mål. Det långsiktiga målet om full sysselsättning behöver man närmast teleskop för att kunna skönja vid horisonten. En annan intressant iakttagelse är att när man inte når de mål som man har satt upp hittar man på nya mål. ökar man till exempel på med mål om att , antagligen som enda land i världen, ska vara oljeoberoende . Regeringen lovar också att ska bli världens bästa land att åldras i. Kul för alla de äldre som förgäves har väntat på särskilda boenden. Här lovade man inför valet och inför valet att det skulle tillkomma 10 000 nya platser inom äldreomsorgen. Det har försvunnit 10 000 platser under den tiden! Kul för de äldre som bara lever på garantipensionen. Jag vet inte om vet hur mycket den är, men jag kan berätta det. Den är före skatt, i det systemet det finns andra system där man tjänar mer, som ni vet. Socialdemokraterna har innehaft regeringsmakten och sagt att man prioriterar sysselsättningen. Man sätter upp mål, och när man når de målen visar de sig vara en hägring. Detta kompletta misslyckande sker då i Socialdemokraternas paradgren sysselsättningen. Hur ska det då gå i andra grenar, där man lovar tunt? Hur ska det gå med ungdomsarbetslösheten? Det har flera talare tagit upp. Ja, den har enligt Ams ökat under den senaste mandatperioden. Det är en av de högsta i . Inte nog med att det är sammanlagt 146 000 ungdomar i åldern som står utanför arbetsmarknaden mitt i högkonjunkturen ytterligare 21 000 har förtidspensionerats! Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Så här kan det inte fortsätta. blir det 1 000 plusjobb för ungdomarna och stöd till kommuner som erbjuder jobb till gymnasister fram till valet. Så långsiktigt och så anställningssäkert var det jobbet. är det inte bara ungdomar som oroar sig för framtiden, utan det gör också industrin. Jag vet inte om lyssnar till basindustrins företrädare. Om inte, är det hög tid att han gör det. Lyssna gärna också till de egna partivännerna från alla de orter runtom i landet som har energiintensiv industri och svara på frågorna: Hur långt tänker ni driva upp elpriserna? När tänker ni stänga av nästa kärnreaktor? Det kan vara intressant för den industrins framtid att få svar på sådana frågor. Den ekonomiska tillväxten är bra. Det har den varit under högkonjunkturen. Det har skapat ett fantastiskt rådrum, en möjlighet att rätta till de problem som måste rättas till i för att vi ska klara den allt tuffare globala konkurrensen. Men Socialdemokraterna har försuttit tillfällena. I stället för att stimulera till utbildning och forskning, till jobb och företagande väljer socialdemokratin och dess stödpartier straffskatt på högre utbildning och straffskatt på svenska investeringar i . Jag talar om den så kallade värnskatten och om den förmögenhetsskatt som vi snart är ensamma om i att ha kvar, som har drivit ut mellan 500 och 1 000 miljarder av svenskarnas sparkapital till utlandet. De skulle kunna ha funnits här, skapat investeringar och nya jobb. Nej, ni satsar på friår, och framför allt i denna budget satsar ni på en kraftig kortsiktig utgiftsexpansion för att kunna vinna höstens val. I tilläggsbudgeten brukar regeringen ta upp några tiotal miljoner. , herr talman, satsar man 4,8 miljarder som hastigt ska strös ut för att hinna göra intryck i valbåset. När Socialdemokraterna nu eldar på med en kraftig utgiftsexpansion till noga utvalda väljargrupper för att få chansen att vara kvar vid makten sker det till priset av att man underminerar ekonomin . Det handlar till exempel om att tillfälliga reavinster eldar på intäkterna. Statskassan svämmar just nu över av olika typer av vinstskatter till följd av exportföretagens storvinster, börsuppgången och häftiga prisstegringar på fastigheter. Utgiftstaket sprängs i praktiken underifrån genom att man tar utgifter på intäktssidan, utanför statsbudgeten. Det har exploderat , och valåret når man rekordet på nästan i den här typen av budgettricksande. Budgetlagen bryts ju också, herr talman, genom att regeringen väljer att lägga stora infrastrukturinvesteringar utanför statsbudgeten. Det har två fördelar. Dels redovisar man inte vad de kostar, dels undandrar de sig därmed också att bli ifrågasatta utifrån samhällsekonomiska kalkyler på samma sätt som om det hade prövats den traditionella vägen. En framgångsrik exportindustri är en stor tillgång, inte minst för tillväxten i bruttonationalprodukten, men det räcker inte för att öka sysselsättningen tillräckligt mycket. Därför är det desto viktigare att regeringen inte bromsar jobbtillväxten på annat sätt. Arbetsgivarnas medfinansiering av sjuklönen är en sådan broms för nya anställningar. Så kan det inte fortsätta. Den måste bort. Vårbudgeten, herr talman, ger oss en allt tydligare bild av en vänsterkartell som mot bakgrund av en fortfarande väldigt gynnsam demografi vi har det största antalet arbetskraftsdeltagare, vi ser framför oss att de kommer att minska som andel av befolkningen och en kraftig konjunktur ändå brassar på för att skyla över grundläggande brister i ekonomin. Vänsterkartellens ideologier ger ingen vägledning om hur riktiga jobb skapas och hur företag startas. Det enda verktyg man faktiskt använder är och att köpa sysselsättning för skattepengar. Men den flykten bort från strukturella förändringar och reformer för oss in i en återvändsgränd. De engångsintäkter som finansierar permanenta utgiftsökningar kan bli omöjliga att bära den dag som börsutvecklingen viker, exporten stagnerar eller fastighetsmarknaden svalnar. Det här är förhoppningsvis vänsterkartellens sista vårproposition. Den förhoppningen hade kanske det erkänner jag ekat en aning ihålig om kartellen förmått förbättra företagsklimatet, om man förmått tackla problemen på arbetsmarknaden och inom de offentliga finanserna, men så blev det inte heller. är i akut behov av nytänkande för att fler ska komma i arbete, för att vården och skolan ska motsvara medborgarnas förväntningar och för att nya företag ska våga ta vid där andra lägger ned eller flyttar ut. kommer vi kristdemokrater och övriga partier i att presentera ett alternativ som också ger unga arbetslösa chansen till ett jobb genom att fler företagare ska känna trygghet i att anställa och växa i . Häri ligger möjligheten för oss att klara morgondagens stora utmaningar. 5 (): Jag vill börja med att tacka Socialdemokraterna och för ett gott samarbete. Jag kommer ihåg när de borgerliga partierna myntade begreppet den rödgröna oredan. Man spådde att det här samarbetet aldrig någonsin skulle hålla eller komma någonstans. Men det blev inte så. kan vi konstatera att det går bra för . Vi kan konstatera att ekonomin har utvecklats på ett sätt som man inte trodde. En av de viktigaste sakerna, som vi inte har hört så mycket om från talarstolen, är utvecklingen av kommunernas och landstingens ekonomi. Från att ha gått med stora underskott, med en nedskärningspolitik ute i kommunerna och landstingen som drabbade människor väldigt hårt, som drabbade skolan, vården och omsorgen och där vi såg effekter av vad de stora nedskärningarna innebar, går kommunsektorn med stora överskott. Det är viktigt. Det är en politik som har drivit , ökade satsningar på kommuner och landsting. För det är framför allt ute i kommunerna och landstingen som välfärdspolitiken skapas. Det är framför allt ute i kommuner och landsting där skolan får resurser och en möjlighet att växa. Det är ute i kommunerna vi möter våra äldres behov av vård och omsorg. Det är där det nu finns en chans att använda de resurser som man har fått till att faktiskt möta de behov som fortfarande finns inom vår välfärdssektor. Det går bra för , men det finns grupper som inte har fått del av denna stora tillväxt. Det finns grupper som inte har kommit in på arbetsmarknaden. Det finns grupper som är långtidssjukskrivna och som inte har fått en möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet med rehabilitering. Det finns unga som inte har haft en chans att ens få in en fot på arbetsmarknaden. Det finns människor med annan etnisk bakgrund som aldrig har fått en ordentlig plats i och kommit in i de system som gäller för oss andra. Därför är det här en budget med reformer som är riktade. Det har låtit i debatten som om det handlar om statistik. Vi kan läsa statens årsböcker och rapporter från , komma med siffror på hur många företag som har kommit till eller har fallit ifrån eller hur många äldreomsorgsplatser som har kommit till eller från. Men det handlar ju inte om statistik. Det handlar om människor. När vi hör högerpartierna säga att det saknas strukturförändringar och något långsiktigt för att möta de problem som står inför är det samma sak som högern har sagt . Vad är det då som behöver göras? Vi behöver sänka arbetsgivaravgifterna och sänka kostnaderna för att anställa människor. Det man inte säger är att arbetsgivaravgifterna faktiskt bekostar våra sjukförsäkringssystem, våra pensionssystem, att det är intäkter som skapar trygghet för människor. När man talar om att minska krånglet för att anställa människor handlar det, som det har gjort , om att försämra arbetsrätten och minska tryggheten på arbetsmarknaden. När man brukar stå här i talarstolen och raljera om alla människor i som går på bidrag, det bidragsberoende samhället, så talar man inte om att detta inte är ett bidragssystem. Det här är någonting som arbetarrörelsen har byggt upp för att människor som blir sjuka, arbetslösa och som hamnar utanför systemet ska kunna stå trygga ute på arbetsmarknaden. Och detta har man avstått lön för. Det här är inga bidrag. Det här är system som vi har byggt upp och som är solidariska och som skyddar människor. Om jag försäkrar min bil, om den blir stulen, och om jag får pengar från försäkringsbolaget för det är det ingen som skulle komma på tanken att säga att jag har fått ett bidrag från försäkringsbolaget och att jag på så sätt också blir bidragsberoende. Nej, högern har aldrig velat acceptera att de system som vi har byggt upp för att faktiskt stärka arbetarnas rätt på arbetsmarknaden finns och att de ger det skydd som de gör. Därför är högerns svar alltid: strukturförändringar, sänkning av arbetsgivaravgifterna, minskning av krånglet och försämring av arbetsrätten. är väl det parti som har gått längst och som säger att man inte ska låta ungdomar upp till ha någon som helst trygghet på arbetsmarknaden. Jag kan ta min dotter som ett exempel. Hennes sambo är . De har två barn och har byggt hus. Vad skulle det skapa om man såg till att man hade en arbetsmarknad där de inte skulle ha en trygghet från dag till dag och inte veta om de har ett arbete att gå till? Det skulle inte skapa ett mer expansivt . Det skulle inte skapa mer resurser för att låta människor gå i denna ovisshet. När man också talar om att det är en massa plotter i den här budgeten, plotter som är smulor, så är det för viktiga reformer. Det handlar om att möta de äldres behov, att förstärka kvaliteten inom äldreomsorgen och att möta de utmaningar som vi står inför framöver. Det handlar om att möta de unga och de problem som unga står inför när det gäller möjligheterna att få en bostad. Vi ökar möjligheterna för dem att få en studentbostad, och vi ökar möjligheterna för dem genom en hyresgaranti att faktiskt komma in på bostadsmarknaden. Och vi lyckas ändå, i alldeles för liten utsträckning enligt , förstärka studiemedlen för våra högskolestuderande. För oss är det inte plotter. För oss är det viktigt, och det är viktigt för de människor som möts av det. Satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin, är det också bara plotter och oviktigt när vi vet att framför allt unga tjejer som mår fruktansvärt dåligt och står i kö inte får den hjälp som de behöver? För oss i är det här viktiga reformer. När det handlar om integrationen och de problem som vi ser på många håll i , där människor på grund av sin etniska bakgrund inte får tillträde till samhället, möter vi det med åtgärder för att försöka förbättra möjligheterna till en plats som alla vi andra har. Då kallar vi inte det för plotter. Det är viktiga välfärdsreformer. Nej, herr talman, de borgerliga partierna har bara talat om vad som saknas och att det saknas viktiga strukturreformer. Det är samma gamla högerpolitik. Men de har inte sagt ett ord om de reformer som vi nu genomför. Jag har en fråga till högerpartierna. Ska vi inte satsa pengar på äldreomsorgen? Ska vi inte satsa pengar på de unga? Ska vi inte satsa på barn- och ungdomspsykiatrin? Ska vi inte satsa på integration? Om det är bara plotter och om det är bara de stora strukturreformerna som gäller, då har man glömt de människor som det handlar om. Och för oss i är människor viktigare än statistik. Att försöka bevisa att det inte går bra för är samma gamla högerpolitik. Och vi har lagt fram en vänsterpolitik. 6 (): Åhörare här i kammaren och hemma! Vi har hört en påtagligt nöjd finansminister här . Och när presenterade uppgörelsen om den här budgeten sade han att vi lever bra nära i den bästa av världar. Och visst ska man glädjas åt att tillväxten är hög och att saldot i statsbudgeten äntligen är positivt. Men finansministern har nog blivit lite hög på konjunkturen och helt glömt människorna. Om finansminister skulle se sig om i skulle han se att 146 000 ungdomar inte ges chansen att komma in på arbetsmarknaden, att 550 000 personer är förtidspensionerade och att landets småföretagare dränks i blanketter. Det här är människor som finansministern inte vill se. När säger att vi lever i den bästa av världar är det bara ett tecken på att han lever i någon annan värld. Jag har en fråga till finansministern. Ni säger att alla ska med. Men varför är inte alla med? Ni har ju haft på er. Varför har ni glömt så många på perrongen? rapporterade att av befolkningen befinner sig i totalt utanförskap. Det är alltså människor som står utanför både arbetsmarknaden och socialförsäkringarna. De är hänvisade till att leva på socialbidrag. Regeringen har under sina vid makten satt upp många fina mål. Det handlar om en sysselsättning på , en öppen arbetslöshet på , en halvering av socialbidragen, en halvering av sjukfrånvaron och en halvering av ungdomsarbetslösheten. Ja, det mesta ska halveras. Men regeringen har problem att nå dessa mål. Och när man fokuserar på något av målen, som arbetslöshet och sjukskrivningar, får något annat stå tillbaka. Det är därför som vi ser att socialbidragen ökar. Detta påminner mig om en attraktion på där det poppar upp gubbar som man ska slå ned. Om man väl lyckas slå ned en gubbe, så dyker det alltid upp någon annan. Och det är uppenbart att man inte kan styra ett land på det sättet eftersom grundproblemet kvarstår. Nära en och en halv miljon människor i arbetsför ålder går inte till jobbet en vanlig dag. Regeringens politik präglas av dessa ständiga brandkårsutryckningar och paket och detaljstyrning. Bara i den här budgeten finns det flera bra exempel. Kommunerna detaljstyrs i fråga om äldreomsorgen. får tre olika tilläggsanslag i stället för ett bredare uppdrag. De onoterade företagen anses inte veta hur mycket likvida medel de behöver. Det är just den här vi-vet-bäst-politiken som leder till sociala och regionala klyftor klassklyftor som den socialdemokratiska regeringen vid makten är på väg att cementera. Den senaste i raden av dessa paket är förslagen som riktar sig till ungdomar i den här budgeten. Det är bra att regeringen inser att ungdomsarbetslösheten är ett problem. Och i finansplanen skriver man: Ungdomar måste välkomnas in i vuxenlivet. De får inte fastna i arbetslöshet. Därför krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik även för unga. Ja, det krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik för unga. Men framför allt krävs det väl jobb? står 146 000 unga utanför arbetsmarknaden i . 21 ½ % av personerna är i åldern . Det är till och med en större andel unga arbetslösa än under de värsta krisåren . Då var det lågkonjunktur. är det högkonjunktur. Regeringens misslyckande kan inte göras tydligare. Vi har alla ett ansvar för att ge ungdomar hopp och framtidstro. Jag kan inte acceptera att vi förlorar en hel generation unga människor i permanent arbetslöshet. När man sökt jobb efter jobb och inte ens blir kallad till intervju är det lätt att tappa självförtroendet, lätt att känna sig värdelös. Men tror någon att regeringens 1 000 plusjobb till unga är lösningen? Tror man det, ja, då ska man också tala om vad man ska göra för resterande 145 000 unga. Att plusjobben dessutom är en anställningsform som helt saknar anställningstrygghet och som inte kvalificerar för a-kassa, förtur eller fast anställning gör inte saken bättre. Till skillnad från regeringens passiva inställning till ungdomsarbetslösheten vill undersöka alla tänkbara möjligheter att underlätta för unga att få jobb. Det är därför vi vill sänka trösklarna för unga när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. Det är därför vi vill sänka kostnaderna för arbetsgivare när det gäller att anställa unga. Det är därför som vi vill inrätta speciella ungdomsförmedlingar en funktionell arbetsmarknadspolitik också för unga. De förslag som har presenterat har provats i andra länder, i och i . Där ligger ungdomsarbetslösheten på . De förslag som regeringen presenterar i den här budgeten har också provats i där ungdomsarbetslösheten ligger på 21 ½ %. vill att ska vara det mest företagsamma landet. Framtidens välfärd kan bara garanteras så länge vi kan producera varor och tjänster på ett effektivt sätt. Fler människor måste ges möjlighet att skapa sitt eget arbete. behöver helt enkelt fler privata företag. Klarar vi inte jobben och företagandet kommer vi inte att ha pengar till den gemensamma välfärden . Dina resurser som undersköterska, lärare och polis blir då osäkra . Därför är det illavarslande att satsningar på jobb och företagande lyser med sin frånvaro i vänsterkartellens budget. I stället anslås medel till 11 000 nya Amsåtgärder. Av den miljard till landsbygdsutveckling som utlovats när den här propositionen presenterades blir det bara . Regeringen är sämst i klassen på företagande i detta enligt uppgifter som presenterats i Aktuellt. Om hade haft samma utveckling som övriga skulle vi ha haft 75 000 fler företagare, alltså fler företagare som skulle ha kunnat anställa och fixa nya jobb. vill ge förutsättningar för alla som vågar och vill starta företag, inte minst för kvinnor och unga som är kraftigt underrepresenterade bland företagare. Det måste bli enklare att gå från att vara löntagare till att vara företagare. Därför vill vi att dessa grupper ska värderas lika i trygghetssystemen. Det måste vara enkelt och roligt att driva företag. Därför vill vi göra en reell regelsanering. Det måste bli billigare att anställa. Därför vill vi sänka arbetsgivaravgifterna vid nyanställningar och för dem som anställer långtidssjuka, arbetslösa och andra som stått utanför arbetsmarknaden alldeles för . Det måste bli enklare att få tillgång till kapital. Därför vill vi bland annat införa starta-eget-sparande, riskkapitalavdrag och entreprenörslån. Minns du vision om det gröna folkhemmet? För mig känns det gröna folkhemmet lite som en grön make over ni vet när man gör om bilar och alla röda stugor snabbt ska målas gröna bara för att det ska se bra ut. Problemet är att regeringen ägnar sig åt kortsiktiga lösningar och låter andra system verka i helt fel riktning. Ta bara exemplet med investeringsbidraget för att minska olje- och elanvändningen i villor. Om en villaägare investerar i jordvärme leder investeringen till höjt taxeringsvärde och höjd fastighetsskatt. Det enda rimliga vore att fastighetsskatten blev lägre, inte högre. Ett annat exempel är lagen om att alla mackägare måste installera en etanolpump. För en liten mack innebär detta en jätteinvestering. Många mackägare vittnar nu om att förslaget kan tvinga dem att lägga ned. Resultatet blir alltså färre mackar, framför allt på landsbygden, inte fler etanolpumpar! Om ganska precis är det val. Vårpropositionen är ett tydligt bevis på det. Löften radas, sida upp och sida ned. Precis just nu är förutsättningarna i svensk ekonomi extremt goda sett till den demografiska utvecklingen och konjunkturen. Men redan om minskar antalet svenskar i arbetsför ålder. Om är vi 250 000 färre i arbetsför ålder. Med den vetskapen måste man vara försiktig med att öka utgifterna i en högkonjunktur eftersom de måste kunna betalas också i en lågkonjunktur. Finansministern säger att vi lever i den bästa av världar. Om man kan säga det bryr man sig inte om människor. Man vill hellre att arbetslösa ska stoppas in i arbetsmarknadsprogram, att sjukskrivna ska slussas över till förtidspension och socialbidrag och att plusjobb skapas i stället för riktiga jobb. Nej, utmaningen, herr talman, är att minska utanförskapet. Det är utmaningen för och för en ny regering. kommer och övriga partier i att presentera ett förslag, ett alternativ, där vi tar oss an den här utmaningen. 7 (): Herr talman, ledamöter, tittare och åhörare på radion! Jag är glad över att vi kan lämna fram en budget som innebär att vi under den här mandatperioden faktiskt genomför det program som vi satt oss före att genomföra. De 121 punkter som handlar om en utveckling mot ett mera hållbart samhälle och mer av solidaritet har vi i allt väsentligt lyckats genomföra. Det tycker jag är en ganska stark insats. har det varit ganska jobbigt. Det har varit konflikter, och ibland har vi bråkat med varandra. Men till slut har vi kommit överens. Vi har också gjort det vi har sagt att vi tänkt göra. Dessutom har vi gjort det med en bibehållen stark samhällsekonomi. Under den här mandatperioden har vi lyckats med en samhällsekonomi där vi har historiskt låga räntor. Jag kan inte minnas någon period i mitt liv då vi haft så låga räntor som i . Detta är en viktig faktor. En annan är den låga inflationen. De här sakerna hänger naturligtvis ihop. har vi också fått ett överskott i statsbudgeten som gör att vi kan betala av på statsskulden. Vi kan minska statens skuld i förhållande till bnp. Vi kan minska den reellt sett över åren. Vi har en stark konjunktur, som flera av debattörerna har varit inne på; det är ingen tvekan om att det är på det sättet. Men det är inte bara konjunkturen som är stark, utan vi har också långsiktigt klarat av att hålla en stark samhällsekonomi. när konjunkturen dessutom är stark och gynnsam ökar antalet jobb väsentligt. Det man tycker är lite knepigt när man lyssnar på , , Tiefensee och andra här är hur det kommer sig att ni är så på defensiven och nästan verkar deppiga över utvecklingen. Det kan väl inte vara tråkigt att ungdomarna nu får jobb, att många av dem som har gått ganska länge i arbetslöshet nu äntligen kommer in på arbetsmarknaden, att småföretagen har en konjunktur som är enormt mycket bättre än tidigare, att nyföretagandet i ökar och att det faktiskt händer saker.