prot · GU0933 · 2006-12-05 00:00:00 — Men ser att det kanske planar ut. Det beror mer på de allmänna makroekonomiska förutsättningarna. De styr byggandet mycket mer än subventioner. Det är egentligen bara en liten del av byggandet som är subventionerat. Mest är det andra typer av bostäder som byggs än de små lägenheterna som faktiskt blir ganska dyra. Vad kostar en nyproducerad tvåa med subvention? Hur många unga människor har råd med detta? Hur många unga människor köper en ny som första bil? De kanske köper en begagnad bil. Men där sitter det fast. Därför behövs också att andrahandsmarknaden fungerar bättre. Jag har inte den ringaktning för äldre damer som jag hör här . Visionen av hur studenter rullar ut sina sovsäckar i källaren bland syltburkar omgivna av träspjälor och sådant är inte vad vi talar om. Här finns faktiskt stora bostäder. Jag har bott i studentkorridor när jag studerade. Jag tyckte att det var jättebra. Är man student finns det anledning att ha ett lite vidare perspektiv på detta. När det gäller arbetskraftsinvandring för byggmarknaden tror jag att både och kan konstatera att regeringen har ställt upp för att försvara kollektivavtalet i det konkreta fallet i Lavalrättegången. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:86 om Danellgropar som blir Odellplattor 11 Statsrådet (): min gode vän här har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose den starka efterfrågan på hyresrätter samt vilka initiativ jag avser att vidta för att förhindra att byggprojekt stannar vid byggandet av en bottenplatta. Det är en ganska naturlig fråga. Dem har man nämligen inte så stor nytta av. Som jag har uttryckt ser jag hyresrätten som central för en flexibel bostadsmarknad, och det är angeläget att utveckla hyresboendet också . Däremot anser jag inte att nyproduktionen av hyresrätter kan ske med hjälp av ett bostadsfinansieringssystem som innebär subventioner som gynnar producenterna, försvagar kostnadsmedvetandet inom sektorn och långsiktigt driver upp kostnaderna. Det är nämligen vad som sker när man subventionerar produktionsledet. Jag menar att ett ökat bostadsbyggande, däribland även byggande av hyresrätter, är möjligt med långsiktigt förutsägbara villkor. Det är exempelvis viktigt att byggherrarna har kännedom om vilka regler och ekonomiska förutsättningar som gäller så att detta kan inkluderas i projektkalkylerna. Att införa tillfälliga bidrag skapar osäkerhet och kortsiktighet. Ekonomisk tillväxt, disponibla inkomster, inflation och räntor är avgörande för utvecklingen inom bostadssektorn, mycket mer än subventioner skulle jag vilja säga. Likaså anser jag att regelverk och stöd som inte främjar valfrihet på bostadsmarknaden ska avvecklas och att hyresmarknaden tjänar på neutrala och långsiktigt stabila villkor. Det är viktigt att komma till rätta med höga produktionskostnader, bland annat genom bättre konkurrens inom byggsektorn. Det är dock inte bara produktionskostnaderna som påverkar byggandet. Även hyressättningssystemet, vilket korrigerats genom förändrade regler för hyressättningen i nyproducerade bostäder, kan historiskt ses som en av förklaringarna till det låga byggandet av flerbostadshus. Vårt mål är att skapa en långsiktigt sund ekonomisk utveckling och att öka sysselsättningen genom att få flera i arbete. På så vis ökar även människors möjligheter att efterfråga bostäder, vilket i sin tur också gynnar produktionen av bostäder. När det gäller interpellantens åsikt att regeringen väljer att genomföra försämringar på det bostadspolitiska området vill jag bara påminna om att de investeringsstöd som infördes av den förra regeringen aldrig varit avsedda att vara mer än tillfälliga och att de kommer att upphöra i enlighet med riksdagsbeslut då stöden infördes. Den förra regeringen avsåg också att avveckla räntebidragen, även om det var först från . När det gäller att förhindra att byggprojekt stannar vid byggandet av en bottenplatta är stödreglerna utformade på ett sådant sätt att en förutsättning för att stödet ska utbetalas är att projektet är färdigställt. Det vore mycket märkligt annars. Det är också så att räntebidragen kommer att trappas av för att helt upphöra . Ju fortare ett projekt färdigställs, desto mer räntebidrag kommer alltså byggherren att få. Jag tror därför att oro för att byggprojekt avstannar efter byggandet av bottenplattor är något överdriven. 12 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag uppskattar också att statsrådet ser det som trivsamt med de bostadspolitiska debatter vi har tillsammans här. Flera har anslutit sig, och vi har haft flera interpellanter från bland annat civilutskottet som ställt frågor om bostadspolitiken. Det är vår tredje interpellationsdebatt. Det är viktigt att föra en fortsatt debatt om bostadspolitiken. Den aktuella interpellationen om Danellgropar som blir Odellplattor är ganska smålustig. Det kanske den egentligen inte är. Men det är i varje fall ett sammanträffande att det är två borgerliga regeringar som har avbrutit stöden och ändrat de ekonomiska förutsättningarna för bostadspolitiken. Det gjorde att det blev Danellgropar , och det riskerar att bli Odellplattor i varje fall 2006. Vi har diskuterat de långsiktiga ekonomiska villkoren för bostadspolitiken. Det är nu dags för att berätta om regeringens bostadspolitik. Uppenbarligen finns det en sådan. I torsdagens frågestund hänvisade statsrådet en fråga från till statsrådet som gällde ungas villkor på bostadsmarknaden. Det är som sagt var dags för att klargöra vilka långsiktiga ekonomiska villkor som regeringen har i bakfickan för att säkerställa hyresrätten som central och viktig för en flexibel bostadsmarknad och för att utveckla hyresboendet också . Vi har hört två konkreta förslag tidigare som har rört mindre detaljer. Det har varit subventionerat inneboende och sänkta bygglöner. har statsrådet också aviserat andra ekonomiska stöd. Är det bostadsbidraget som statsrådet avser? Statsrådet svarar att ni menar att ett ökat bostadsbyggande, däribland även byggande av hyresrätter, är möjligt med långsiktigt förutsägbara villkor. Det är ju just dessa långsiktigt förutsägbara villkor som regeringen nu tar bort. I har vi haft någon form av statliga bostadssubventioner och bostadsfinansieringssystem . Det som regeringen gör nu är således ett av de mest avgörande bostadspolitiska beslut som har fattats under det senaste årtiondet. Jag tycker att statsrådet raljerar i svaret när han talar om att införandet av tillfälliga bidrag skapar osäkerhet och kortsiktighet. Men det är faktiskt genom regeringens avsaknad av bostadspolitik som det nu reses krav på övergångsregler. Det är det som rubriken som blir Odellplattor hänvisar till. Det handlar om konsekvenserna av att investeringsstöd och nya räntebidrag upphör . Det är det som gör att det ropas efter övergångsregler runtom i landet. Det är det interpellationens tema försöker illustrera. Vad händer när långsiktiga ekonomiska villkor förändras drastiskt och när man förändrar byggsektorns planeringsförutsättningar? Regeringen måste ta ett ansvar för planerade byggprojekt där hyreskalkylerna helt uppenbarligen inte går ihop utan en bidragande del genom statlig bostadsfinansiering. Statsrådet har rätt i att det kan byggas på andra villkor, men naturligtvis påverkar detta hyressättningen. Vi i är måna om att det inte är hyresgästerna som ska betala för regeringens bristande bostadspolitik. 13 Statsrådet (): Det är alltid stimulerande att föra bostadspolitiska debatter med . Jag ser fram emot ytterligare sådana. Jag gör prognosen att det inte är sista gången som vi ses här. Jag är dock inte lika optimistisk när det gäller att ska förstå de mekanismer som jag försöker förklara. Jag vet inte om han tillhör huvudfåran i sitt parti eller om han mer hör till dem som tror på planekonomin och att det är staten som planerar och en kommission som bygger. får gärna utveckla om det är så att han tror på marknadshushållning i allmänhet men undantar just bostadsmarknaden. Där finns inte förutsättningar för marknaden, tydligen. Det skulle vara intressant att höra detta, och det skulle göra debatten lite lättare. är nu fixerad vid ett tillfälligt stöd till lägenheter , som hela bostadspolitiken hängs upp på. I övrigt har han, såvitt jag förstår, tilltro till att marknaden fungerar. När folk ska bygga ett eget hem, när man bygger bostadsrätter och så vidare fungerar den tydligen. Men just när det gäller de här små lägenheterna fungerar inte marknaden, om jag har förstått rätt. har i sin interpellation försökt uppkalla några plattor efter mig. Jag tar gärna åt mig äran av sådana monument, men äras den som äras bör! Vem har konstruerat plattorna, ? Vem har konstruerat subventionsreglerna? Det borde heta Sahlinplattor. var nämligen ansvarig för att subventionerna konstruerades efter just den modellen. Jag vill inte rycka åt mig äran för detta. Om det nu är som misstänker att detta blir till monument över hela landet ska vi ju ha rätt namn på dessa monument. De är Sahlinmonument! Vi har varit tydliga. För den som trodde att alliansen skulle vinna innan man satte i gång projekt fanns detta tydligt beskrivet i vårt valmanifest. I vår gemensamma motion inlämnad här till kammaren tror jag att det var beskrev vi exakt vad vi skulle göra på det här området. Det fanns alltså goda planeringsförutsättningar. Man kanske gick ut med förutsättningen att det skulle bli ett fortsatt socialdemokratiskt maktinnehav. Då hade man ett löfte i vårpropositionen om att det här skulle förlängas. Det talades tidigare här om något som vi aldrig hann kommentera: Det skulle komma ett långsiktigt bostadsfinanseringssystem. Jag talade om begreppet skott kommer. Man upprepade i fyra , tror jag, att det 2006 kommer ett nytt långsiktigt bostadsfinansieringssystem. Det bidde bara en tumme, . Det bidde en tillfällig förlängning av en liten subvention. Det var inget långsiktigt förslag. Men det är det som vi nu är ute för att presentera. Det handlar om långsiktigt goda villkor. Det handlar om att se till att det finns goda förutsättningar för att bygga alla typer av bostäder, alla priskategorier och naturligtvis också i de lägen som människor efterfrågar. Då går det inte att bygga detta runt tillfälliga subventioner. Jag vet inte om vi kommer längre i debatten, herr talman. När man upprättar ett bokslut över den politiken, , ser man att vi har bostadsköer. Hur länge får man vänta på bostad som ung om man förlitar sig på subventionspolitikens produktion av hyresrätter? Jag vet inte; det beror på var man bor. Men man hinner bli ganska gammal, och man får nog bo i någon källare hos någon yngre eller äldre dam eller herre innan man är där oftast hemma hos sina föräldrar. Vad det handlar om är att om man bygger ett brett spektrum av bostäder blir det en omsättning på bostadsmarknaden. Då flyttar man från den mindre hyresrätten i det kanske äldre beståndet till en nyare bostad. Då blir det plötsligt också för den yngre en lägenhet ledig som man har råd att betala. Problemet är att politiken har inriktats på att nyproducera små lägenheter som ungdomar icke har haft råd att efterfråga. 14 () replik: Anledningen till att jag inte kallar interpellationen Danellgropar som blir Sahlinplattor är att skulle ha varit med och sett till att husen blivit färdigbyggda. Därför hade det inte blivit några Sahlinplattor, utan då hade det blivit färdigbyggda hyreslägenheter på de plattor som trots allt riskerar att få uppkallade efter sig, vare sig han kommer att gilla det eller inte. Vi kan ha en jättebra och seriös debatt om vad marknaden ska göra och inte göra för bostadsbyggandet. Naturligtvis är det marknaden som till största delen skapar förutsättningar för att det byggs bostäder i . Vi är överens om att vissa marknadsförutsättningar för byggnation i måste förbättras, till exempel konkurrensförutsättningarna för byggindustrins varor. Det är helt klart. Men då måste vi också upp i marknadsvolymer. I ditt marknadstänkande måste du också plocka in att det krävs byggvolymer för att få ned och kunna pressa kostnader. säger att den svenska bostadspolitiken har befunnit sig i ett bottenslam . Det tycker jag är ett hån mot de 34 000 lägenheter som byggdes . Vi har haft en uppgång i bostadsbyggandet, dels tack vare efterfrågan på marknaden, dels tack vare att vi har haft ekonomiska villkor som gjort att det varit möjligt för den normala hyresgästen att hyra en lägenhet. Där har bostadssubventionerna, räntebidragen och investeringsstödet haft en betydande roll för att vi ska få acceptabla hyresnivåer. Vi i värnar i större utsträckning hyresgästens hyresnivå än möjligheterna för byggherren och fastighetsägarna att tjäna pengar på byggande i . Det är detta som verkligen blir tydligt i skillnaden mellan och regeringens politik. Jag utgår från att , trots att han är statsråd i regeringen, ändå har kvar sin partibeteckning. Jag trodde att hade ett socialt patos kvar och värnade om bostaden som en god social nyttighet. Samhället har en skyldighet att värna om bra och billiga bostäder med bra hyresnivåer och om möjligheten för människor med normala inkomster att ha råd att bo i allmännyttan och hyresrätter. Det är detta som det är så oerhört viktigt att slå vakt om. Regeringens bristande bostadspolitik är verkligen kostnadsdrivande, medan hänvisar till att det är subventionerna som är kostnadsdrivande. Subventionerna har faktiskt gjort att människor har haft råd att bo. avbryter många bostadsbolag sin projektering på grund av att ekonomin inte går ihop. Det leder till så dyra hyror att man inte ser någon möjlighet att fortsätta. Vi i värnar om detta för att vi ska få acceptabla hyresnivåer. 15 (): sade i sitt första anförande att långsiktiga spelregler togs bort när man tog bort subventionerna. Men det underliga är att hela byggbranschen tydligen har missat att det har funnits några långsiktiga spelregler, eftersom de har efterlyst en ändring av bostadspolitiken så att det blir långsiktiga spelregler. visar alliansregeringen tydligt hur man långsiktigt ska lägga upp den här frågan. Den förra socialdemokratiska regeringen, där parti var ett troget stödparti, försökte ändra bostadsfinansieringen, men man misslyckades med detta. Det gjordes en utredning, och det grundläggande felet med den utredningen var att man inte tog upp skatterna. Det fick inte ens utredas. tar den borgerliga regeringen bland annat itu med fastighetsskatten. Det finns en sak till som är väldigt viktig. Det är egentligen inte så mycket frågan om volymer. Jag tycker att det låter lite planhushållningsmässigt att man ska köpa in i stora volymer. Problemet när det gäller att pressa byggkostnaderna och få konkurrens löses genom att man får en mångfald byggare. Det är där plan- och bygglagens konstruktion kommer in. Det handlar om att flera ska kunna bygga. Det har visat sig att om flera mindre byggare får vara med och konkurrera kommer det fram många innovationer. Det finns faktiskt byggare som har lyckats bygga mycket billigare. Det finns det exempel på. Det finns andra drivkrafter än investeringsstöden och räntebidragen som talar om. Man ska inte fastna i dem. Det finns helt andra drivkrafter som kan leda till ett billigt och bra byggande. 16 Statsrådet (): Vi får väl se hur många plattor det blir, och vi får väl hitta på ett namn när vi ser dem. Det krävs byggvolymer, säger . Ja, visst är det så, och det kommer att byggas mycket . Att det sedan planar ut beror inte i första hand på specifika byggrelaterade åtgärder, utan det är de allmänna ekonomiska prognoserna, de makroekonomiska tendenserna, som kommer att slå igenom. Det handlar om räntenivån. Den är viktig. Det handlar om hushållens disponibla inkomster, om folk känner framtidsoptimism, om man vill satsa på att skaffa sig en ny bostad och så vidare. Det är sådana saker som styr detta mycket mer än det vi politiker skruvar fram på våra små rattar. Det är människors egna val som ytterst avgör mycket av detta. I det sammanhanget vill jag gärna säga att borttagandet av räntesubventionerna görs i ett läge där räntorna är oerhört låga. Räntekostnaden är lägre trots att det inte är subventioner . När det handlar om egna hem är det inte alls tal om subventioner, och det byggs ju som aldrig . Det beror bland annat på de goda allmänna ekonomiska förutsättningarna och den låga räntan. Det är någonting som vi har lagt som vår viktigaste insats. När och andra frågar efter vår långsiktiga strategi vill jag säga att det är att se till att människor kommer ut ur utanförskapet och får ett arbete. Det handlar om gemenskapen på en arbetsplats, att man får chans att bygga upp sin egen ekonomi och sitt självförtroende så att man efterfrågar bostäder, att man vågar ta språnget och investera i en egen bostad eller satsa på en hyresrätt, om det nu finns sådana byggda. Det här är de allmänna villkor som är oerhört viktiga, men det finns också en annan sida. frågade om min partibeteckning, kristdemokrat, fortfarande gäller trots att jag är statsråd. Så är det i allra högsta grad. Jag är väldigt glad att kunna upprepa att vi har satsat i budgeten för att hjälpa svagare grupper, exempelvis ungdomar, in på bostadsmarknaden. Därutöver har vi kristdemokrater fått med oss de övriga allianspartierna på särskilda stöd för särskilda boenden för äldre. Det handlar om ett statsbidrag som kommunerna kommer att få söka. Det bearbetas på hur det här stödet ska utformas. Det kommer att leda till att det också byggs flera särskilda boenden för äldre. 17 (): Det är extra roligt, för de 100 miljoner som hänvisar till är ett förslag från som regeringen har låtit vara kvar. Det är extra hedersamt. Alla som bygger har naturligtvis frågat efter långsiktiga spelregler, men man har inte frågat efter några försämringar för byggandet. Hemma i finns det till exempel en lokal byggare som bygger kostnadseffektivt tack vare en stor efterfrågan och de ekonomiska subventioner som har funnits för att bygga hyresrätter och bostadsrätter. Det sätt som räntebidragen fasas ut på slår hårt mot ökade kostnader för bostadsrätter, som vi hörde här förut. Statsrådet hänvisar till regeringens samlade politik för en bra bostadsmarknad i . Det är naturligtvis bra. Men vi vet också att om det finns en starkt ökad efterfrågan och ett stort kvarvarande behov driver det upp priserna. Det ökar inflationen, det ökar räntorna och det ökar marknadshyrorna, och det är kanske det som regeringen vill ha. Byggindustrin vill naturligtvis också ha marknadshyror. Det här driver upp kostnadsnivån för att bo i hyresrätt och i allmännyttan, vilket gör att normala människor kommer att få svårt att få ekonomin att gå ihop. Den tusenlapp som regeringen säger ska finnas kvar i plånboken hos varje svensk är ju uppäten av många andra ökade avgifter. Den är intecknad för länge sedan och räcker definitivt inte till höjda hyror. 18 (): De två debatter som har varit här efter varandra karaktäriseras just av dessa domedagsprofetior. Det är lite märkligt att man fastnar vid dessa tillfälliga investeringsbidrag de har från tid till annan siktat på olika saker och att hela byggmarknaden skulle stå och falla med dem. Som jag sade har man efterlyst långsiktiga spelregler. Jag hänvisade förut till det här seminariet i där byggherrar diskuterade frågan. De ser de tydliga signalerna från regeringen och vidtar åtgärder. Man kan bredda konkurrensen och låta flera vara med och bygga. Flera har tidigare nämnt att även byggmaterialsidan kommer att bli konkurrensutsatt. kommer vi att ha facit. Jag är övertygad om att det kommer att vara ett gott resultat. 19 Statsrådet (): Så går då ännu en interpellationsdebatt om bostadspolitiken mot sitt slut. Det är som vanligt givande och intressant att diskutera med vänner från olika delar av politiken och få pröva våra idéer och tankar runt detta. De förfinas ju undan för undan. Det är väldigt roligt att vi har fångat upp en idé som har lagt fram, nämligen de särskilda pengarna för att hjälpa svagare grupper. Vad är svagare grupper? Det är när man står i början, i sin ungdom. Man kanske bara har tillfälliga jobb, man får inte ett kontrakt för att man inte har fast anställning och så vidare. Där ska vi självklart vara med och hjälpa till. Och det gör vi. är satsade på detta. Vi ska skapa goda förutsättningar för byggande. Det gör vi framför allt genom att se till att människor har arbete, finns på arbetsmarknaden, kan lämna utanförskapet, kan komma tillbaka från långtidssjukskrivningar efter bra rehabilitering, komma in i arbete. Mera skatteinkomster, mera fart på ekonomin mera efterfrågan på bostäder. Det ska vara balans mellan de olika upplåtelseformerna. Jag håller helt och hållet med om detta. Vi arbetar för att skapa sådan balans. Vi ska också utveckla hyresrätten. Jag vill gärna fortsätta ett konstruktivt arbete med hyresgäströrelsen, och fastighetsägarna för att hitta en svensk modell för hur vi ska klara detta i en alltmer globaliserad ekonomi. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2006/07:88 om användning av alternativa bränslen och reducering av moms på etanol och biogas 20 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i EU för att få till stånd en reducering av momsen på etanol och biogas samt vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka användningen av alternativa drivmedel. Reglerna om mervärdesskatt är harmoniserade inom EU genom i första hand det sjätte mervärdesskattedirektivet. Direktivet reglerar bland annat vilka varor och tjänster som kan bli föremål för reducerade skattesatser. Enligt det sjätte direktivet är det inte möjligt för en medlemsstat att tillämpa reducerad skattesats för etanol och biogas som drivmedel. Frågan om vilka varor och tjänster som kan omfattas av reducerad skattesats diskuterades i rådet utan att medlemsstaterna kunde komma överens. Diskussionerna avslutades i början av detta år genom att man förlängde det så kallade lågmomsförsöket. Medlemsstaterna uppmanade då kommissionen att ta fram en utvärderingsrapport . Därefter kommer frågan på nytt att diskuteras inom EU. Det är inte meningsfullt att diskutera eventuella förändringar innan kommissionen har presenterat sin utvärderingsrapport. Momsen är den enda skatt som belastar biodrivmedel. Skattestrategin för alternativa drivmedel innebär bland annat att koldioxidneutrala drivmedel är fullständigt punktskattebefriade. Ingen energi- eller koldioxidskatt tas ut för dessa drivmedel. Såsom anför har regeringen lämnat in en ansökan till kommissionen om förlängning av statsstödsgodkännandet av strategin . Kommissionen godkände denna förlängning . finns särskilda regler i inkomstbeskattningen för miljöbilar. Förmånsvärdet reduceras för bilar som drivs av elektricitet eller andra mer miljöanpassade drivmedel som exempelvis gas och etanol. Förmånsvärdet är nedsatt till 60 respektive av förmånsvärdet för motsvarande bensindrivna bilar. Regeringen har lämnat en proposition till med ett förslag om att det inte längre ska krävas ett beslut av för att detta förmånliga förmånsvärde ska få användas och att ansökningsförfarandet som finns för att få ett sådant beslut avskaffas. I stället ska arbetsgivarna själva räkna fram förmånsvärdet. Detta kommer att underlätta den administrativa hanteringen för de arbetsgivare som väljer att använda miljöbilar som förmånsbilar. Min förhoppning är att det leder till att flera väljer miljöbilar som förmånsbilar i fortsättningen. Regeringen avser vidare att återkomma med ett förslag om miljöbilspremie för privatpersoner som köper nya miljöbilar. Regeringen har därtill aviserat att miljökraven vid offentlig transportupphandling ska skärpas, där ambitionen är att öka andelen miljöbilar bland de fordon som upphandlas av myndigheter. Det är min förhoppning att även detta kommer att leda till en ökad användning av miljöbilar. 21 (): Jag tackar för svaret. Jag vill först säga att jag och är väldigt väl förtrogna med vad som står i sjätte mervärdesskattedirektivet.