prot · GU0945 · 2006-12-21 00:00:00 — Tvärtom ska det vara flera i jobb. Det finns goda exempel i kommunerna. I bland annat , i , har man haft ett projekt med jobbgaranti. Man har garanterat att de som saknar arbete och har kommunalt ekonomiskt stöd ska få arbete . Det har fungerat. Det finns möjligheter. Det är bara lite tråkigt att den gamla regeringen inte tog tillräckligt vara på detta. 26 () replik: Vi socialdemokrater har den fulla sysselsättningen högt upp på den politiska dagordningen. Men skillnaden mellan socialdemokrater och alliansen är att vi även hjälper de människor som eventuellt drabbas av arbetslöshet och sjukdom. Även vid full sysselsättning kommer det alltid att finnas människor som kommer att vara tvungna att byta jobb och vara arbetslösa. Dem stöder vi också. Utredningen visar att 1,9 miljarder fattas, och ni bryter den överenskommelse vi ingick i denna kammare, den så kallade finansieringsprincipen. Är det ett nytt sätt att se på kommunerna som träder fram i alliansens politik? 27 () replik: kommer kommunernas ekonomi att stärkas via att vi ser till att flera är i jobb, att lokala ekonomier byggs upp och att tjänstesektorn utvecklas. Det är här vi ska satsa. Jag har inte läst utredningen som har i handen. Men det viktiga är att flera jobbar och att det blir mer skatteintäkter. Det är det det här syftar till. Precis som att tillväxten ökade med 19 miljarder får vi hoppas att med flera i arbete ska också skatteintäkterna öka. Det är det vi ska fokusera på, inte att lika många hålls kvar i utanförskap och utan jobb som . Det är den politiken som den föregående regeringen tyvärr fastnade i . Det är det vi ändrar på flera i jobb. Det innebär i sin tur bättre ekonomiska förutsättningar i den kommunala verksamheten. Återigen: Det är det som är det viktiga för den kommunala verksamheten, inte de statliga bidragen. 28 () replik: Vi har haft en het höst. Jag jobbar vanligtvis i skatteutskottet, och jag har vant mig vid att det dimper ned propositioner på bord som är mer eller mindre beredda och förberedda. Många har inte ens passerat Lagrådet eller någon annan instans som borde ha läst förslagen. När det gäller majoritetens förslag vad gäller kommunernas ekonomi verkar det som om i princip samma sak händer här. Man har så bråttom att man inte riktigt har hunnit ta hänsyn till på vilket sätt detta påverkar kommunerna. I någon mening har jag samma fråga som , och jag tyckte inte heller att svarade på ett tillfredsställande sätt. Jag antar att det handlar om att det egentligen inte finns något svar på frågan. Man kan stå här i talarstolen och hoppas att skatteintäkterna ska öka. ser det bra ut. Javisst, det finns ett starkt samband mellan en bra konjunktur och bra ekonomi i kommunerna. Men så är det inte . Man måste också ta hänsyn till vad Kommuner och Landsting säger, nämligen att ekonomin kommer att försämras. Vad har för kommentar till detta? 29 () replik: När det gäller de förslag vi har fått från oppositionen om avsnittet om ekonomi har vi konstaterat att det inte finns medel som täcker upp för kostnaderna för förslagen som har lagts fram. Det har varit svårt att urskilja hur effekterna ser ut. Vi har till och med bett utredningstjänsten att försöka få fram uppgifter, till exempel hur förslag faktiskt slår. Socialdemokraterna har tyvärr haft ännu svårare att få fram vilka effekter detta får. Därför har det varit svårt för oss att över huvud taget kommentera motförslagen. Däremot finns i budgeten, om man läser det här avsnittet, enormt goda härledningar, det vill säga exakt hur pengarna flyttas från olika anslag till detta anslag. Varje krona av de 11 miljarder som flyttas finns redovisad. Det går att läsa ut. Problemet är snarare att vi inte har kunnat ta ställning till de alternativa förslagen med hänsyn till att vi inte vet hur finansieringen ska se ut. Vi vägrar riskera att få en försämrad ekonomi på grund av riktade kommunala bidrag. 30 () replik: I stället för att svara på min fråga får jag en kommentar om hur svårt det är att gräva i budgetalternativ. I mitt anförande tog jag upp de fel ni har gjort när ni har tittat på budgetalternativ och effekterna på kommunernas ekonomi. Jag kan säga en gång till att jag vet att effekterna av våra skatteförslag innebär ett plus för kommunernas ekonomi. De har inte någon negativ effekt, som majoriteten skriver i betänkandet. Då är vi klara med det. Jag kan ge en möjlighet till att försöka förklara hur majoriteten vill tillförsäkra kommunerna en god ekonomi mot bakgrund av de varningssignaler som trots allt Kommuner och Landsting har levererat. Det är också mot bakgrund av att ni i ert alternativ inte har tagit hänsyn till de negativa effekter för kommunernas ekonomi som är ett resultat av er arbetsmarknadspolitik och försämringarna på socialförsäkringens område. 31 () replik: Den borgerliga regeringen har i sin budget föreslagit mycket kraftiga tillskott till den kommunala sektorn. Det är för att kunna garantera att den kommunala servicen, vård, skola och omsorg, faktiskt finns där tillgänglig med god kvalitet för invånarna. Detta är vårt fokus, och detta är vad vår framtida budget innebär. Vi har också sett till att vi begränsar de specialdestinerade bidragen. Det betyder i sin tur att kommunerna kommer att kunna prioritera, välja de områden där de faktiskt behöver lägga pengarna, för att kunna ge service och för att se till att den kommunala ekonomin förblir så god som den är och kommer att vara . Med regeringens politik kommer den kommunala ekonomin att vara stark under den överblickbara framtid som finns med i den här budgeten. 32 (): Kommuner och landsting är medborgarnas mest tydliga folkvalda instanser. Det är där tryggheten, delaktigheten och tydligheten finns i samhällsbyggandet. Det är viktigt att ge kommuner och landsting samma förutsättningar att utvecklas och kunna erbjuda sina medborgare en bra service på lika villkor. I det arbetet har också en viktig roll. Den främsta rollen är kanske att inte peta i detaljer utan låta demokratin på den lokala och regionala nivån blomstra som stabiliteten garanteras. Det gäller alltså att lita på de lokala och regionala företrädarna. Grundläggande för en stabil verksamhet är en god ekonomisk hushållning. Därför är det viktigt att skapa system så att lokala och regionala politiker kan ha en långsiktig planering av sin verksamhet, som medborgarna tydligt kan peka ut vem som har ansvaret för den verksamhet som bedrivs när det går snett. Har vi inte ett sådant system undergräver vi demokratibegreppet. Därför är det naturligt, som regeringen nu gör, att så långt som möjligt gå över till generella statsbidrag och slopa de specialdestinerade bidragen. Det är en linje som drivit . Kommunsektorn visar upp en god ekonomi. Den nivån behövs för att klara kravet om en god ekonomisk hushållning och därmed också konsolidera ekonomin i kommunerna. En del i arbetet att stimulera effektiviseringar inom den kommunala sektorn är att skapa förfinad och jämförbar statistik mellan kommunerna. Därför är satsningen på utarbetandet av den här typen av statistik ett bra inslag i det här arbetet. Den statistik vi har haft har inte varit kvalitetssäkrad, så den här satsningen är mycket bra. Skatteutjämningen är en fråga som ofta föranleder en stor debatt. När vi diskuterar det här bör vi ha klart för oss att det viktiga för kommuner och landsting är stabila och långsiktiga skattebaser. Skatteutjämningsinstrumentet är enbart ett reparationsinstrument i de här sammanhangen, men ett viktigt sådant. Skatteutjämningen ska bidra till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar som det är ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Vi kan vara överens om att skatteutjämningens komplexitet är stor och att det behövs en översyn och en förenkling. Men att gå in och göra förändringar i nuvarande system utan en analys är inte realistiskt. Den utredning som pågår bör utvärderas och nya insteg göras. Jag ser därför fram emot kommande initiativ i den här frågan från regeringens sida. Skatteutjämningen upplevs alltför ofta som en inflammerad fråga, och låsningarna är ofta stora och många. Man kan tala om såväl saklig som osaklig kritik på det här området. Men det gäller att ha klart för sig att de tydliga spelregler som ska finnas mellan staten och kommunerna och mellan kommunerna och medborgarna måste vara tydligare. I det sammanhanget åligger det de kommunala politikerna att se till att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt, att marknadsföra kommunen på ett bra sätt så att den blir attraktiv som företags- och boendeort, och därmed själva som kommunpolitiker skapa sina stabila skattebaser. I det här arbetet kan skattesänkningar vara en väg att göra kommuner mer attraktiva, men bedömningar av det slaget är inte en fråga för oss här i . Det är för den lokalt valda församlingen. Jag vill i det sammanhanget belysa den strategi som det vänsterstyrda har tillämpat under den senaste valperioden, med en systematisk skattesänkning om . Kommentarerna kring det här från kommunalrådet i är att det har gett kommunen tiofalt tillbaka. Men det här är alltså en bedömning som kommunerna själva ska göra, inte vi i den här kammaren. Frågan om herrelösa fastigheter har debatterats mycket under den gångna mandatperioden. Svaren från dåvarande regering var avvisande och avvaktande. Det är därför häpnadsväckande att dåvarande regerings ledamöter dagarna efter valet vänder på kappan, motionerar och i reservation driver frågan om rivning av de här fastigheterna. ser de det som naturligt att de här fastigheterna rivs och att pengar frigörs för det. Det är alltså fråga om 5 miljoner, och detta bör kunna genomföras skyndsamt efter en snabb inventering. Men det är ändå rimligt att ge den nya regeringen några dagars eftertanke, då frågan kan vara principiellt viktig. Jag är övertygad om att den nuvarande regeringen inte kommer att dra frågan i någon långbänk på samma sätt som den tidigare regeringen har gjort, och jag ser därför fram emot en lösning i frågan . Trots allt kan jag i det här ärendet konstatera att skillnaden i anslagsnivå mellan majoriteten av partier här i kammaren inte är stor. Det skiljer bara någon procent upp och ned i anslagsnivå i förhållande till utskottets förslag. Det är alltså, som jag ser det, i stort sett en stor samsyn i den här frågan i kammaren. Med det konstaterandet, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 33 () replik: I en tidigare replik till påpekade jag utredningstjänstens rapport om de sänkta skatteinkomsterna för kommunerna med 1,9 miljarder, och hon sade att hon inte hade läst den. Då frågar jag : Har du läst den? Du har hävdat finansieringsprincipen väldigt högt, . Jag frågar: Varför ska den inte gälla nu när vi har fått en alliansregering? 34 () replik: Den gäller även i fortsättningen. Jag har inte läst den där utredningen i detalj, men jag har läst referat av den. Den principiella inställningen är ju den, precis som sades tidigare här, att när var femte svensk lever i ett utanförskap är det prioriterade målet för regeringen att få människor i arbete. Får vi människor i arbete frigör vi också pengar till kommunerna. Sedan är det väl så, att när man gör den här typen av förändringar måste man ha ett ödmjukt beteende. Har man inte det tror jag att man misslyckas redan från början. Det gäller att följa utvecklingen. Det gäller att ha en djup dialog med i de här frågorna. Men inriktningen är, trots allt, efter dessa med en ny regering att snabbt få in så många som möjligt i arbete. Sedan får vi följa utvecklingen och vara observanta. Blir det fel får vi rätta till det. Det direkta svaret på din fråga är, som sagt, att finansieringsprincipen gäller. 35 () replik: Jag konstaterar då att ni har kommit fram till, precis som utredningstjänsten har gjort, att det handlar om 1,9 miljoner i minskade skatteinkomster för kommunerna och att ni kommer att följa finansieringsprincipen. Är det ett löfte från ? Till slut skulle jag vilja gå över till en helt annan fråga. Vi vet nu att statsrådet är på väg ned till . När ni nu inte har några pengar för särskilda insatser till kommuner och landsting ni har tagit bort de pengarna, som delvis kunde ha hjälpt människorna och kommunerna nere i katastrofområdet skulle jag ändå vilja fråga: När statsrådet nu är på väg ned till , har hon pengar i budgeten för att kunna hjälpa och dem som bygger järnvägar att reparera de vägar som har raserats i ? Kan jag få ett sådant löfte från ? 36 () replik: Frågan ska ställas direkt till . Men givetvis har staten ett ansvar. Oavsett vilken regering som sitter har man naturligtvis ett ansvar för att se till att kommunikationsnäten fungerar i . Man har också ett ansvar för att se till att drabbade kommuner inte hamnar i en omöjlig situation. I så fall får man frigöra pengar. Jag tycker att det är ganska naturligt. Jag tror inte att någon företrädare för någon regering skulle svara på annat sätt. 37 (): De myndigheter som vanliga svenskar kommer mest i kontakt med är de kommunala och landstingskommunala. Det är sjukvården. Det är kollektivtrafiken. Det är skolan. Det är alla våra tekniska myndigheter, vägverk och så vidare, i kommunerna. Jag ser framför mig här i kammaren, herr talman, en otrolig sakkunskap när det gäller kommunala frågor. Vi har blivande kommunstyrelseordförande, före detta kommunstyrelseledamöter och fullmäktigeledamöter. Jag har själv varit både det ena och det andra, till och med ledamot i skolstyrelsen i , herr talman, även om det var länge sedan. När man tittar på den kommunala ekonomin gäller det att identifiera vad som är viktigast. Jag menar att ingenting är viktigare för den kommunala ekonomin än att titta på demografin. Den är helt avgörande, naturligtvis inte minst för landstingen men också för kommunerna. Hur många gamla har vi? Hur många unga har vi? Hur många yrkesverksamma har vi? Här kan vi konstatera att det ser väldigt olika ut i olika kommuner och landsting. När man tittar i ekonomirapporten från Kommuner och Landsting den är alltså ganska ny får man mycket intressanta uppgifter om volymtillväxten inom exempelvis äldreomsorgen och sjukvården i landstingen. Här ser vi framöver en kraftig volymtillväxt på , att jämföra med kommunernas volymtillväxt på . En annan sak som är väldigt viktig för kommunerna generellt är hur många ungdomar som kommer att gå i skolan. I samma skrift kan man på s. 26 läsa att de relativt höga födelsetalen gör att barnomsorgen fylls med större barnkullar. Antalet barn i åldern kommer 2010 att ha ökat med 40 000 . Det är väldigt mycket, och det påverkar väldigt mycket. kommer antalet barn i grundskoleåldern att minska med mer än 100 000 i hela landet. Resultatet av detta blir att antalet ungdomar i gymnasieåldern kommer att öka först efter ungefär 2008. Jag ville ta fram dessa siffror för att visa att det finns en flexibilitet eller känslighet i den kommunala ekonomin som är väldigt beroende av demografin. Den andra delen vi måste fundera över är förvärvsfrekvensen hur många som betalar skatt, helt enkelt. Det är den andra delen, som är otroligt viktig. Här kan man i samma skrift se att kommunerna räknar med en högre förvärvsfrekvens . Kommunerna räknar också med att försörjningsstödet på grund av de förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som genomförs från kommer att behöva öka med . Är det mycket eller lite, herr talman? Ja, det är mycket pengar, men kan vi se på skatteintäkternas ökning totalt sett, som var inne på. ökade skatteintäkterna i landets kommuner med över 19 miljarder och i landstingen med 9 miljarder. Man måste se dessa saker i relation till varandra. Kostnaderna i kommunerna ökade med bara 13 miljarder , och de kommer inte att öka så mycket mer i landstingen heller. Både kommuner och landsting räknar med betydande överskott. beräknas det bli överskott i samtliga landsting . Detta är väldigt viktiga förändringar. Som tidigare påpekade ska vi tacka den tidigare regeringen för detta. Det ska vi absolut göra. Det är en följd av att det är ordning och reda i kommunernas ekonomier, och är det någonting våra medborgare har nytta av är det detta. Då har man nämligen möjlighet att göra olika satsningar. behövs det på en rad områden reformer inom den kommunala ekonomin. var inne på att det finns så många låga kvinnolöner. Då måste man titta på var de lägsta kvinnolönerna finns. Tittar vi på kommunerna, herr talman, kan vi tyvärr se att yrken inom vården, skolan och den sociala omsorgen väldigt ofta har låga löner. Männen i samma kommuner jobbar ofta i tekniska förvaltningar, ofta utlagda på entreprenad, och har högre löner. Från Socialdemokraternas och övriga vänsterpartiers sida borde man dra någon slutsats av detta förhållande. Min slutsats, som jag gärna vill dela med mig av, är att det är bra med många arbetsgivare. Det ökar möjligheterna för många, även kvinnor, att konkurrera med sina löner och få upp dem. Detta tror jag är en av de viktigaste sakerna framöver att se till att det blir flera entreprenörer så att kvinnor, på samma sätt som män har lyckats med under alla tider, kan få upp sina löner. Jag vill sedan gå över till ett annat område. Det gäller synen på den kommunala självstyrelsen. Vi är alla för så stor självstyrelse som möjligt. finns det en skillnad i synen på hur vi ska uppnå detta, och den kommer väldigt väl till uttryck i Socialdemokraternas särskilda yttrande där man vill styra flera av bidragen till speciella områden. Vi hörde förra statsrådet i den sjukvårdspolitiska debatten undra varför och flera andra partier inte ville ha så mycket specialriktade satsningar. Visst vore det bra om man kunde ha det också. Jag förstår detta. Men, herr talman, det som ofta skiljer oss och Socialdemokraterna på detta område är överhetsperspektivet. Vi måste kunna lita mer på att man ute i kommuner och landsting vet vad man ska göra med sina pengar. Vi skulle kunna gå tillbaka till ett system där vi bara hade specialdestinerade statsbidrag. Jag ser i kammaren, som varit kommunstyrelseordförande i under en följd av år. Om han under dessa år bara hade haft specialdestinerade statsbidrag tror jag inte att den kommunala verksamheten i hade blivit vad den nu blev när man fick den generella påsen . Jag tror att det var en väldigt bra reform. Att gå tillbaka från den menar jag är att ta ett steg tillbaka. Framför allt är det ett steg mot att minska den kommunala självstyrelsen. Jag har också haft förmånen att sitta i . När man ser hur noggrant och så ska det väl vara kommunerna måste redovisa olika bidrag som är specialriktade förstår man att detta, liksom hur de ska söka olika specialdestinerade bidrag, är en viktig del av verksamheten för många kommuner. Det gäller, herr talman, att komma bort ifrån detta så att kommunerna slipper ägna så mycket av sin administration åt det. Allra sist vill jag ta upp någonting om den kommunala skatteutjämningen. Det är inte en så stor fråga till omfånget, men det är en stor politisk fråga. Här är det väldigt viktigt, herr talman, att dela upp den kommunala skatteutjämningen i två delar. När det gäller kostnadsersättningen tror jag att det finns en bred enighet över alla partier om att man ska kunna bo varsomhelst i landet och erhålla en god social standard och trygghet. På den punkten är det inte så stora meningsskillnader. Frågan på denna punkt gäller mer vilka parametrar som ska finnas. Det finns egentligen två synpunkter på det, nämligen att de ska vara antingen flera eller färre. Det är de två synpunkter man kan ha. Detta bör man alltid titta på. Det är inte alltid så att flera parametrar blir bättre; det kan också vara bättre med färre. I utskottsbetänkandet står det att systemet är oöverskådligt. Även om det är överskådligt för några få tror jag att det är svårbegripligt för väldigt många människor. När det sedan gäller inkomstutjämningen, den fråga som motion tar sin utgångspunkt i, skulle jag vilja lyfta upp en helt annan synpunkt. Jag menar att man ibland måste låta tankens frihet prägla också ett riksdagsinlägg. Då måste man fundera kring frågan: Vad är det vi utjämnar med inkomstutjämningen i kommunerna? Jo, det är mellan kollektivet kommunerna, inte mellan individerna. Detta går tillbaka, herr talman, på en promemoria som fanns inom det socialdemokratiska partiet före valet . Den var skär på omslaget, och det var som var huvudarkitekt bakom detta förslag. Den flyttade perspektivet från skatt efter bärkraft per individ till en utjämning mellan kommunerna. Detta har vi nu haft . Jag menar att vi som är förespråkare för skatt efter bärkraft mellan individerna har all anledning att fundera på om det skatteutjämningssystem som vi nu har mellan kommunerna är det riktiga. Det flyttar pengar från lågavlönade i , där jag råkar bo, till rika direktörer i . Konsekvenserna av denna syn är felaktiga. Den här frågan kommer att utredas vidare, men, herr talman, jag ville med detta inlägg på slutet redovisa att det alltid är möjligt att fundera lite friare än vad man kan göra i en reservation, ett särskilt yttrande eller ett utskottsbetänkande i . Därför ville jag säga detta om den kommunala utjämningen. 38 () replik: Jag hade inte tänkt att begära replik på dig, , men jag kunde inte hålla mig när du säger att flera entreprenörer ger högre löner åt kvinnor. Det är något slags mantra som ni från majoriteten ofta för fram. Det låter mer som ett önsketänkande. För det första skulle jag vilja fråga: Finns det några konkreta exempel? Kvinnor jobbar inom handeln, som jag sade förut från talarstolen, eller inom hotell och restaurang. Där finns det många entreprenörer, och där finns det en stark konkurrenssituation som enligt ert sätt att se skulle driva upp lönerna. Men jag menar att det inte gör det. Det finns väldigt många kvinnor som jobbar till mycket låga löner, kanske också med väldigt tråkiga arbetsvillkor. Det är min första fråga. I budgetförslag menar vi att man skulle kunna vikta pengar till kommuner som på något sätt jobbar för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Då blir min direkta fråga: Varför avvisar ni från majoritetens sida den typen av tankegångar? 39 () replik: Jag börjar med den första frågan. Jag tror för min del att anledningen till att sjuksköterskor har lyckats förbättra sina löneförhållanden nu är att antalet arbetsgivare, som tidigare nästan bara var en på sjuksköterskeområdet, nämligen , har ökat till flera. Det har ökat konkurrensen om den viktiga arbetskraft som sjuksköterskor är. Det har gjort att de har kunnat höja sina löner ganska betydligt. Jag tror att det gäller på väldigt många andra områden också. Vi har tyvärr en väldigt ensidig sammansättning av arbetskraften, särskilt på kvinnosidan. Jag tror också att de fackliga organisationerna är medvetna om detta numera. Inom var man ju tidigare väldigt styrd av att det bara skulle finnas en arbetsgivare. Jag tror att det finns ett nytänkande som är väldigt bra för alla kvinnor på det området. När det gäller den andra frågan om att man ska ha riktade satsningar för just jämställdhet tror jag inte att det är bra med den typen av bidrag över huvud taget. Jag tror inte att det är en klok politik. Jag tror att det finns andra vägar som man kan gå. Däremot håller jag gärna med om att det är väldigt angeläget för alla oss som ibland beskylls för att inte vara angelägna om jämställdheten att vi ser till att vi med bra metoder kan höja kvinnors löner. 40 () replik: Jag noterar att säger jag tror att. Jag nöjer mig med det svaret. Det är ju ett bevis för att ni egentligen inte vet, utan det är egentligen en massa floskler som ni strör omkring er. 41 (): Jag tänkte börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. Det är väldigt trevligt att se ett budgetförslag där så tydligt framgår vikten av kommunernas roll i samhället, deras stora betydelse för det demokratiska system vi vill ha i , och att man faktiskt poängterar vikten av att se vilken vår roll i är. Vår roll är inte att fatta beslut på detaljnivå.