prot · GT09122 · 2006-05-12 00:00:00 — Vilka projekt är det ni önskar ta bort? 52 () replik: Balansgången, som Socialdemokraterna säkert också är väl medvetna om, när det gäller hur man ska uppträda gentemot är svår. är säkert det land i världen som kommer att påverka oss mest framöver, och det kommer bara att accentueras. Det är klart att det är näst intill oansvarigt att då sticka huvudet i sanden och säga att vi inte vill umgås, inte kan träffa varandra och så vidare. Därför har vi precis som Socialdemokraterna intagit ståndpunkten att vi måste umgås, men vi måste vara uppmärksamma och påpeka missförhållanden för och försöka påverka dem i en demokratisk riktning. Jag kan hålla med om att det har skett stora förändringar i , men det är väldigt mycket som återstår att göra. Det är förmodligen rätt mycket krusningar på ytan. Om man reser i , som jag har gjort , och ser hur det går till där blir man förfärad. Vi kan se på hur man behandlar bönder och lokalbefolkning och hur man kör över minoriteter. När man ska bygga en väg bryr man sig inte om att fråga dem som bor där, utan man skyfflar bara bort husen. Man har en inställning till människor som är alldeles förfärande. Det smittar naturligtvis av sig på hela systemet. Vi kommer naturligtvis att påpeka detta och försöka påverka det. Men jag upprepar att vi ändå vill upprätthålla förbindelserna med , så att vi också kan använda den vägen för att påverka och så att vi kan förbereda oss för vad som kommer när ekonomi blir ännu större. Jag kan inte gå in i detaljer när det gäller frågan om biståndet. Personligen tycker jag att det är en avvägning som man måste göra här. I en sådan växande ekonomi behövs det kanske inget bistånd från . Biståndet kan kanske göra mer nytta någon annanstans, men om man med olika metoder använder biståndet för att påverka utvecklingen i har jag i och för sig inget emot det. 53 () replik: Det svaret kan jag inte vara nöjd med. Det är ett alldeles för övergripande och svepande svar. Om man säger att man vill ha en lägre ambitionsnivå när det gäller bistånd måste man också tänka på de konsekvenser det har. Det rimligaste är väl att man ser till hur biståndet ska vara ett sätt att påverka i de frågor som är våra hjärtefrågor, till exempel frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Där använder vi biståndet på ett konkret sätt i relation till . talade här i talarstolen om som världens största kommunistiska diktatur, och han har också rest i landet och sett förtrycket mot människor och bristerna i den samhällsbild som finns i . Är det då inte rimligt att anta att åtminstone de moderater som sitter i utskottet noga har tänkt igenom vilka konsekvenser det får om man drar ned på biståndet? Biståndet är en möjlighet. har en unik möjlighet. är i relation till ett litet land med en liten befolkning, men vi har en unik möjlighet till påverkan också. Vi var de som först fick möjlighet till ett människorättsprojekt i genom . Det handlade om att utbilda fångvårdare och andra i mänskliga rättigheter. På det sättet får de en helt annan insikt i sådana frågor. Det är väl rimligt att anta att har tänkt igenom vilka konsekvenserna blir av neddragningar eller minskad ambitionsnivå när det gäller bistånd, inte minst i länder som . Ni har kanske inte haft möjlighet att bedöma vad det har för påverkan i eller andra mindre länder, men nog måste ni ganska noga ha tänkt igenom vilka konsekvenser det får i världens största diktatur? 54 () replik: Det är väl inget som säger att vi drar ned biståndet till demokratiutveckling bara för att vi har en lägre ansats än regeringen när det gäller biståndet generellt. Jag är för att man med biståndspengar försöker påverka världen i demokratisk riktning. Jag har rätt stor erfarenhet av , där jag vet att regeringen har varit inne. Där har man tyvärr använt biståndspengar på ett sådant sätt att det inte får direkt påverkan på utvecklingen mot våld och så vidare för man har valt fel kanal. Generellt tycker jag att detta är viktigt, och jag vill understryka att jag tror att vår biståndsram kan inrymma pengar och resurser även till sådana här åtgärder. 55 SERMIN ÖZÜRKÜT (v): Först skulle jag vilja säga att i grunden instämmer med utrikesutskottets överväganden i betänkandet En svensk Asienpolitik. Vi delar regeringens och utskottets bedömning av att utvecklingen i världen under det kommande seklet kommer att vara nära förbunden med utvecklingen i . Utvecklingen i går fort. Strategidokumentet utgör en bas som kan utvecklas vidare. En del länder som omnämns i betänkandet är länder med representativ parlamentarisk demokrati med flerpartisystem, till exempel . En del är det inte, till exempel . Vad som förenar de flesta mångetniska och mångreligiösa samhällen i är att de är inne i en förändringsprocess. Förändringsprocesser börjar för det mesta med juridiska anpassningar som nås efter ett ihärdigt och tålmodigt arbete. Tillämpningar av sådana anpassningar i sin tur kräver konstruktiv kritik utifrån och ett mödosamt arbete med rättvis tillämpning av dessa inifrån. I den bemärkelsen har våra yrkanden i utskottet behandlats positivt. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. 56 (): Först vill jag komma med en tyvärr alltför vanlig observation. Vi behandlar nu en skrivelse från regeringen, men inget av de berörda statsråden tycker att det är viktigt nog att delta. Vi får trösta oss med att före detta medarbetaren i , numera företrädare för utskottsmajoriteten är här. Det uppskattar vi naturligtvis. , har vi just fått veta, är invalt i den nya kommission för mänskliga rättigheter som FN har startat. Det är ett oroande tecken. Det är sjukt. Världens största diktatur, som ägnar sig åt systematisk kränkning av mänskliga rättigheter och demokrati, ska vara med och granska hur andra lever upp till de mänskliga rättigheternas krav. Det enda tröstande i sammanhanget är att därmed också kommer att granskas särskilt noga. Hur den granskningen utfaller blir ett test av reformen kommer att lyckas blockera en kritisk rapport eller inte? sade här tidigare att ett-Kina-politiken försvaras av att varken eller har begärt självständighet från . Det är naturligtvis ett argument. Men det som man saknar är en kraftfull bekännelse att det är befolkningen på och den tibetanska befolkningen som ska avgöra hur det ska bli . Det handlar inte om några små landskap som försöker bryta sig loss. har lika många invånare som hela , som består av fem nationer, och tibetanerna är ett folk som har varit självständigt men som ockuperades av . När vi var en samling parlamentariker på besök i fick vi till leda av våra överrockar och värdar höra talas om den fredliga : The peaceful liberation of . Till slut kunde jag inte hålla mig längre, så under en bussresa tog jag en diskussion med en av våra överrockar och sade att den där befrielsen var väl inte särskilt fredlig, trots allt, och det fick han ju erkänna då. Men detta är ett tecken på hur man lyckas likrikta detta enorma land så att dessa fraser ständigt upprepas. När jag var där med ett riksdagsutskott för sade man att de fyras gäng hade ansvar för allting. I varenda liten ort fick vi höra att det är de fyras gäng som är skurkarna. Man försvarade alltså den dåvarande regimen. är det Panchen lama, den näst högsta religiösa ledaren i , kidnappades. En grupp riksdagsledamöter kommer att kräva hans frigivning. Jag hoppas att det är en av de många små möjligheter som vi har att påverka utvecklingen. För det är ändå så det erfor vi när vi var i att påverkas av protesterna utifrån. Det gör att förtrycket, även om det kvarstår, ändå är något mildare. Därför ska vi fortsätta att protestera, att ta upp den här frågan. Vi har ett par reservationer här som handlar om och . Jag är besviken över att vi bara har fått stöd för den ena av dem av men inte av något annat parti. Men jag nöjer mig med att instämma i yrkande om bifall till vår reservation om . 57 () replik: Först och främst vill jag tacka för engagemang, både för och för . Jag tycker båda frågorna kräver ett mycket större engagemang än vad vi egentligen ser . Jag har tidigare, i mitt huvudanförande, berört ganska utförligt. Jag har varit där på presidentinstallationen tillsammans med . Jag har besökt och tillhör dem som absolut tycker att vi ska utveckla relationerna med . Det är en utvecklad demokrati . De har gått från ett långvarigt enpartistyre, genom , till en introduktion av demokrati som vi välkomnar. Vi har också sett en utveckling av det taiwanesiska samhället. Ett-Kina-politiken är inte lätt att hantera. Inte ens eller andra stora nationer som också står nära har valt att gå ifrån ett-Kina-politiken. I grunden ligger att taiwaneserna först måste göra ett vägval. Det vägvalet har de inte gjort. Därför kan vi inte heller erkänna självständigt. När det gäller är situationen ännu mer besvärlig. Jag har haft ett långt engagemang och tycker att det är en av de mest hjärtskärande och svåra situationer när det gäller flyktingsituationen med de 150 000 tibetanerna i och på andra platser i världen men också situationen inne i , där tibetanerna inte har möjlighet att fullt ut utöva sin religion och tala sitt språk. Inte heller autonomin är utvecklad på ett sätt som skulle vara önskvärt, så: Allt stöd till den tibetanska strävan om autonomi! Men inte heller begär självständighet . 58 () replik: Det är sant att så länge inte tibetaner och taiwaneser själva har tagit ställning för ett oberoende och självständighet i fall har man backat lite grann så behöver inte vi kräva det. Det som vi däremot kan göra är att bekänna oss till principen att det är folk och folk tibetanerna, inte de som har flyttats dit för att ändra befolkningsbalansen som ska avgöra. De är sannerligen tillräckligt stora nationer för att kunna stå på egna ben, om de vill det själva. Det ska vi kunna bekänna oss till. Det tycker jag är en springande punkt. Vi kan arbeta intensivt för att , som är en demokrati, också bereds plats i demokratiernas rådslag på olika sätt, framför allt i där de har mycket att bidra med och det just i fågelinfluensans dagar vore ett stort tillskott om fick det. är det ju så att inte ens journalister från får ackreditering och kan bevaka världshälsoförsamlingen, vilket är helt absurt. En sak som vi skulle kunna göra i är att ge visum till företrädare för ledningen på . När vi hade en parlamentarikerkonferens här vägrades ledande företrädare för visum. Ungefär får företrädare för terroristorganisationen visum för att komma hit och träffa svenska riksdagsmän från Socialdemokraterna. Det är en lite pinsam jämförelse, tycker jag, och den borde vara talande också för . Vi kan göra mer än vi gör, även om vi tills vidare accepterar den så kallade ett-Kina-politiken. 59 () replik: spretar inlägget till olika världsdelar, men låt mig ta dem i ordning. När det gäller är situationen glasklar. Innan de själva begär självständighet kan inte vi förklara dem självständiga. Det finns, vad jag förstår, inte någonting som är på gång heller. Jag har frekventa kontakter på och har besökt det . Vad gäller är det som säger. Där har själv backat till en mer pragmatisk och möjlig linje att komma fram. Vad jag förstår pågår samtal just nu mellan och exilregeringen i Damsala. Förhoppningsvis, i kombination med trycket utifrån, kan det leda till att man tar kliv framåt. Kopplingen görs mellan en regeringsföreträdare från ett land som inte är erkänt och en demokratiskt vald ledare för det palestinska folket. Vad det gäller regeringsföreträdaren från den palestinska regeringen så har vad jag förstår EU en gemensam linje. Man tar inte emot företrädare för den palestinska regeringen på regeringsnivå eller politisk nivå. Däremot har genom EU-konsultationer personer möjlighet att besöka Europeiska unionen. Vad jag vet har den konsultationen ägt rum inom Europeiska unionen. Några är besvikna över att detta äger rum, men det är EU-linjen som gäller här. Den linjen är väl densamma vad det gäller . 60 () replik: Vi diskuterar inte , även om väl också ligger i . Det som jag tyckte var en talande och pinsam jämförelse är att representanter för en terroristorganisation får komma hit, dess ledande så kallade ministrar får komma hit och träffa svenska riksdagsledamöter från Socialdemokraterna, medan däremot en synnerligen demokratiskt vald företrädare för inte får komma hit för en stor internationell parlamentarisk konferens med riksdagsledamöter från flera olika partier. Jag är helt säker på att ingenting skulle ha hindrat från att ge visum till den företrädaren likaväl som man kan göra på andra håll. Ingenting hindrar heller att vi bekänner oss till principen att om folk eller folk vill ha självständighet ska de få det. vet vi att på grund av utpressning har de varit tvungna att i fall backa. I fall känner de sig så hotade att de inte vågar kräva självständighet på grund av de vapenarsenaler som riktas mot även om de skulle vilja det, vilket vi alltså inte vet. Men vi kan gott bekänna oss till den principen. trycker på, och vi vill alla komma in på marknad. Men det som vi glömmer ibland är att likaväl som vi är beroende av att få sälja till är beroende av att få våra affärer. Därför ska vi inte vara så svaga i förhållande till utpressning. Min kollega kunde visa tidigare hur man hade fallit undan för påtryckningar vid den som hölls . Vi är lite för flata när det gäller . Även om vi är ett litet land borde vi kunna stå på oss och utöva större inflytande genom en tuffare politik i EU. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Framställning 2005/06:RRS27 styrelses framställning angående den statliga kontrollen av begravningsverksamheten Redogörelse /06:RRS20 styrelses redogörelse angående granskningen av årsredovisningen för staten 2005 betänkanden /06:FöU10 Renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B 2005/06:FöU11 Reformerad styrning och förvaltning för försvaret betänkanden /06:SfU15 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning 2005/06:SfU16 Vissa socialförsäkringsfrågor betänkanden /06:FiU8 En ny lag om lägenhetsregister 2005/06:FiU25 årsredovisning 11 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:402 av () till statsrådet av osteoporos 2005/06:403 av Axel Darvik (fp) till statsrådet ungdomspolitik 2005/06:404 av tredje vice talman ()till utrikesminister i Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1592 av ()till socialminister om gränsgångare 2005/06:1593 av ()till statsrådet av institutionsvården för ungdomar 2005/06:1594 av ()till statsrådet på utländska transportfordon 2005/06:1595 av ()till statsrådet 2005/06:1596 av ()till statsrådet i skolan 2005/06:1597 av ()till statsrådet i skolan 2005/06:1598 av ()till utrikesminister mot homosexuella relationer i /06:1599 av ()till statsrådet skaderisker 2005/06:1600 av ()till justitieminister 2005/06:1601 av ()till jordbruksminister upphandling av livsmedel 2005/06:1602 av ()till utrikesminister försvinnande 2005/06:1603 av ()till utrikesminister rätt till självbestämmande 2005/06:1604 av ()till utrikesminister mellan och 2005/06:1605 av ()till försvarsminister resolution 1325:2000 2005/06:1606 av ()till utbildnings- och kulturminister regionala snedfördelningen i universitetsstyrelser och forskningsstiftelser Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.