prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2006/07:154 Till Interpellation 2006/07:154 Rätten till rättvis prövning för terroristmisstänkta av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra inbokade arrangemang. 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2006/07:CU1 betänkanden /07:SfU1 och SfU3 Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2006/07:1 delvis). 1 (): ska kammaren behandla näringsutskottets betänkande för utgiftsområde 24 Näringsliv. Inledningsvis vill jag framföra att utskottet föreslår att säger ja till regeringens förslag i budgetpropositionen om i anslag till näringslivsområdet. Vidare föreslår utskottet en justering när det gäller ett anslag på i bidrag till typgodkända kassaregister. Utskottet anser att det ska tas bort. Ett centralt syfte med närings- och handelspolitiken är att stärka internationella konkurrenskraft. behövs en helhetssyn på området. Första steget måste rimligtvis vara att förbättra näringsklimatet här hemma, så att företagen kan växa sig starka och på så sätt möta det internationella konkurrenstrycket. Då är det viktigt att satsa på rådgivning, regelförenkling, skattereduktioner och avgiftslättnader samt att främja företagandet bland kvinnor. Regeringen satsar nu 100 miljoner på det. Steg två är att bidra till att företag kan dra nytta av globaliseringens möjligheter. Trots att svensk export utvecklas starkt, även som andel av bnp, har tappat marknadsandelar på strategiskt viktiga marknader. Exportfrämjandets roll är att särskilt bidra till att öka företagens förmåga till internationalisering. I det arbetet ska små och medelstora företag prioriteras. När det gäller anslaget till , Verket för innovationssystem, föreslår utskottet att ska godkänna vad utskottet anför om verksamheten. Detta innebär att programmet Forska och väx, tvärtemot vad som sägs i budgetpropositionen, inte bör utgå. Programmet, som enligt utskottets mening är en värdefull verksamhet för små och medelstora företag, bör tills vidare finansieras inom ramen för det nämnda anslaget, vilket bör klargöras i regleringsbrevet till . Regeringen bör vidare återkomma till beträffande den fortsatta finansieringen. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen har föreslagit avstyrks av utskottet. I och med detta överlämnar jag ärendet till dagens debattörer. 2 (): Låt mig inleda med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 2 i näringsutskottets betänkande nr 1. Svensk ekonomi går mycket starkt. Det är tydligt för alla som ser sig omkring att vi är inne i en mycket stark utveckling för ekonomin. Bnp-ökningen låg på . Det är en mycket stark ökning i ett europeiskt perspektiv. startades det 44 585 nya företag. Det är den högsta siffra för nyföretagande som har uppmätts i sedan man började mäta detta. Vi ser också en glädjande och stark sysselsättningsökning . Om man tar någon av dem, till exempel SEB:s prognos, ser vi en ökad sysselsättning detta år och med 170 000 personer. Det är en mycket glädjande utveckling. Särskilt glädjande är att det är tjänstesektorn som tar täten i utvecklingen. Både när det gäller ökningen av nystartade företag och den ökade sysselsättningen är det tjänstesektorn som dominerar. Det är viktigt att vi noterar att denna starka utveckling när det gäller företagsamhet, bnp och sysselsättning kommer utan kraftiga försämringar för de utsatta i samhället. Den kommer utan att man bekämpar de arbetslösa, de sjuka och de förtidspensionerade. Kärnan i regeringens politik är ju att framtida sysselsättningsökningar skulle komma på detta vis. Jag menar att verkligheten kraftigt motbevisar detta. Vi måste bygga vidare. ska konkurrera med kunskap, ny teknik och trygga jobb inte med låga löner och otrygghet. Vi ser exemplen runtomkring oss. Världen kämpar nu med klimatförändringarna, och det är ny teknik, entreprenörskap och nya idéer som krävs. När världen inte minst västvärlden möter en åldrande befolkning, är det idéer om omsorg, teknik och omhändertagande som kommer att vara viktiga . har mycket goda förutsättningar här, både när det gäller att bekämpa miljöhoten och därmed få ett nytt entreprenörskap och när det gäller att se till att befolkningen mår väl. Trygga människor vågar. Det är vår grundfilosofi. Brister i tryggheten minskar kreativiteten och företagarandan. Svenska företag ska ha förutsättningar att vara världsledande. Vi vill satsa på forskning. av bnp bör avsättas till forskning, liksom av bni avsätts för bistånd till fattiga länder. Vi bör ta ledningen i omställningen. Energiomställningen blir en viktig del av en framtida modern näringspolitik. Vi följer upp och vill ha ett brett investeringsprogram för energieffektivisering för förnybara energiproduktionsmetoder. Det innebär också nytt företagande och nya, gröna jobb. Tillgången på riskkapital bör förbättras, inte minst i de tidiga skedena när nya idéer och ny teknik behöver såddfinansiering. Därför bör vi fortsätta på den väg som den förra regeringen följde tillsammans med och och satsa på . Ytterligare 1 miljard bör kunna tillföras till såddfinansiering. Det behöver bli enklare för de små företagen att få ett första småföretagarlån. Det gäller inte minst inom tjänstesektorn. Ofta handlar det om mindre summor, men de är nog så viktiga för att man ska kunna fortsätta ha en kraftig utveckling av nyföretagandet. Vi bör satsa på forskning och utveckling i småföretagen. Det är konkurrenskraften det handlar om. När små företag får möjlighet att via få stöd för att satsa på forskning och utveckling för att utveckla sin vara, sin produkt eller sin tjänst bygger vi också nya jobb, framtidstro och växande företag. Det är nog så belysande att regeringen strök hela det programmet i sin första budgetproposition. Vi lever i globaliseringens tid. Runtomkring oss växer marknaderna. Runt finns 100 miljoner konsumenter med en snabbt växande levnadsstandard. Det finns stora behov av investeringar i energiteknik, miljörening och i konsumtionsprodukter. Här har svenska småföretag en jättechans: , , södra och . Svenska småföretag har stora möjligheter att få nya marknader. Vi vill satsa på att stötta de små företagens väg ut på exportmarknaderna och se till att stärka hjälpen och stödet med regionala exportrådgivare ut till företagarnätverken i och med stark representation ute i landet. Det är nog så belysande att regeringen kraftigt skär på exportfrämjandet i denna budget. Det behövs fortsatta insatser. I stället ser vi nu en regering som har en politik som skadar konkurrenskraft. Vad har regeringen haft för budskap ? Näringsministern har som ett av sina första initiativ gått ut och sagt: Vi bör ge bonusar till statliga vd:ar i våra företag. Det budskapet har mottagits väldigt väl i vissa kretsar i samhället. Det har spritt sig i en debatt i näringslivet som säger: Ja, det är ju rätt. måste vi ta för oss. Till och med Svenskt Näringslivs ordförande går ut i en debattartikel, med starkt motstånd från rader av näringslivsföreträdare, och säger: Ja, nu är det för de ledande företrädarna att få rejält påökt. I en bisats framhålls att löntagarna ska hålla igen. Näringsministern tar på sig ett mycket stor ansvar genom att det första hon gör är att sprida bonus som budskap till näringsliv. Man talar om massutförsäljningar av statliga företag, senast , utan ett långsiktigt ansvarstagande när ägandet spelar en viktig roll i globaliseringens tid. Vad var intrycket av regeringens agerande ? Jo, besök på riskkapitalbolag med budskapet: säljer vi statens egendom. Vad är det för syn på ägande och utveckling av näringslivet i ? Man talade om nedläggning av Forska och väx. Det var en parodi . Regeringen skrev mycket tydligt i budgetpropositionen rakt ut att det läggs ned. Man gjorde bedömningen att det inte behövdes. Det blev en massiv opinionsstorm från småföretagare som visat att detta är oerhört viktigt för vår konkurrenskraft. Det gjorde att det medvetna beslutet förvandlades till ett misstag. sägs i betänkandet att Forska och väx ska vara kvar, men inte en krona tillförs. Det är annan forskning hos andra småföretag som ska betala för det som regeringen har ställt till med i budgetpropositionen. Man halverar budgeten för exportfrämjande i när exporten är så oerhört viktig för oss. Det är när vi ser att svensk export bromsar in . Senaste prognosen från visar att exporten kommer att bromsa in. Då halveras anslaget till exportfrämjande. De regionala exportrådgivarna är en succé och behöver byggas ut. Exportsäljarutbildningar där unga akademiker får chansen att få en spetsutbildning och sedan en provanställning på ett litet företag får läggas ned. Satsningen på fordonsindustrins tusen underleverantörer så att de kommer ut på växande marknader får läggas ned. Det brister i finansieringen av miljöteknikexporten när man halverar anslagen. Invest in , som jobbar med att få in utländska investeringar till , får säga upp personal och stänga kontor i globaliseringens tid. Mest uppseendeväckande är arbetsgivaravgifterna. I valrörelsen gavs ett klart budskap från de borgerliga partierna: Vi ska sänka kostnaderna för att anställa. Det har resulterat i att från höjs arbetsgivaravgifterna rejält för småföretagen. Vi har bett titta på detta. Regeringen säger: Sammantaget blir det bättre för småföretagen. Nej, så är inte fallet. Sammantaget blir det sämre för småföretagen. Det blir höjda arbetsgivaravgifter i två steg med . Det kompenseras lite av att ägarna får ta ut lite mer lågbeskattad utdelning. Men det räcker inte. Det blir i nettoförlust för småföretagen . Det leder till sämre verksamhet och sämre vinst. Det kräver att man säljer oerhört mycket mer för att kompensera för den skattehöjningen. Det är ett svek mot landets småföretagare. Jag vill till regeringen och till majoriteten i kammaren säga: Att gå till val och ge ett intryck och sedan göra någonting helt annat när man sitter vid makten resulterar i den opinionsstorm vi nu ser bland landets småföretagare mot regeringens politik. I detta anförande instämde , , , , och (alla s). 3 (): Det är glädjande att se att vi har näringsministern med oss här när vi ska diskutera inte bara detta utgiftsområde utan också regionalpolitik. syn på näringspolitikens inriktning framgår av den budgetmotion som vi har presenterat i kammaren. Där presenteras en politik för jobb, rättvisa, jämställdhet och energiomställning. Ett omfattande jobbpaket presenteras för full sysselsättning liksom ett flertal reformer för ökad välfärd, rättvisa och miljöomställning. Det är ett budgetförslag som skulle ge de små företagen bättre förutsättningar att anställa och att utvecklas. Det finns brister i regeringens näringspolitik. Den har inga förslag till riksdagsbeslut avseende mål eller inriktning av näringspolitiken utan endast en uppräkning av de övergripande teman som återfinns i statsbudgeten. Den tidigare regeringen hade med stöd av och en klar näringspolitisk inriktning för en hållbar utveckling och tillväxt och en ökad sysselsättning genom åtgärder för nyföretagande, forskning och exportsatsningar. Om regeringen har ambitionen att stödja tillväxten av nya företag som producerar internationellt konkurrenskraftiga varor och tjänster är det förvånande att utbildningsresurserna inte stärks. Genom att öka antalet studieplatser och höja de skamligt låga studiemedlen skulle flera uppmuntras till eftergymnasiala studier. Det är nödvändigt om vi vill förstärka internationella konkurrensförmåga. Regeringen motverkar dessutom med sin politik tankarna i Lissabonstrategin och det livslånga lärande som är en röd tråd för att behålla konkurrenskraften i och . Det är angeläget att säkra möjligheterna till forskning och utveckling i små och medelstora företag. För är forskningsprogram Forska och väx ett bra exempel på hur vi politiker genom politiska beslut kan stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en nedskärning av detta anslag, vilket är anmärkningsvärt. har efter diskussioner däremot en annan syn på Forska och väx, vilket också framgår av betänkandet. Tyvärr har detta skett utan medelstilldelning, vilket jag anser vara allvarligt. Frågan jag ställer till näringsministern är givetvis: Hur ska det kunna finansieras? På vilket sätt ska omfördela medel så att budgeten håller ihop? Stöd för nyföretagande och bra utvecklingsmöjligheter för små och medelstora företag är en självklar del i en bredare satsning för full sysselsättning. vill satsa på småföretagare genom att avskaffa hela sjuklöneansvaret för företag med färre anställda än tio. Det anses av företagarna själva vara en av de viktigaste reformerna. Regeringens förslag att slopa nedsättning av arbetsgivaravgiften för enmansföretag som anställer en person är för förvånande. Vi föreslår en permanentning av reformen för att underlätta för enmansföretagare att anställa. Vi vill också satsa offentliga medel på att stödja företags exportmöjligheter, vilket är en investering i framtida exportinkomster och ger ökad sysselsättning. Regeringens politik går tyvärr i motsatt riktning. I ett läge när tappar exportandelar gentemot våra grannländer väljer regeringen att dra ned på anslagen till exportsatsningar. Jag ställer frågan: Hur tänker regeringen? Eller är det så att verksamhet inte lett till önskat resultat och vi därför inte behöver ha den anslagsnivå som varit? Vi vill ytterligare satsa 80 miljoner på den verksamheten. har medverkat till en storsatsning på miljö- och energiforskningen och inrättande av det nya miljöteknikrådet, Swentec, som ska stärka svenska företags affärsmöjligheter och konkurrenskraft inom miljöteknik på den internationella marknaden. Om man tittar i budgetpropositionen är det tämligen skralt på regeringens sida. Regeringen står tämligen handfallen när det gäller offensiva förslag på hur miljöteknik och energiomställning kan utveckla nya företag och skapa nya jobb. Det är förvånande mot bakgrund av det överhängande miljöhot som vi står inför. Risken är stor att vi nu förlorar en historisk möjlighet att driva på en nödvändig omställning och vinna marknadsandelar i en garanterad framtidsbransch. I och med att budgetmotion har fallit och majoriteten har valt en annan ekonomisk politik väljer vi att inte delta i beslut om fördelningen inom utgiftsområdet. Däremot vill jag passa på att yrka bifall till reservation 1 om en förbättrad kapitalstruktur i statliga företag samt reservation 2 om krav på typgodkända kassaregister. Det här är en uppföljning av tidigare beslut av den tidigare regeringen och dess samarbetspartier. När det gäller statliga företag motsätter vi i oss tanken på att ge regeringen ett bra mandat att minska det statliga ägandet. Enligt vår syn bör det vara och ingen annan som beslutar om utförsäljning eller inte. När jag ändå har näringsministern här önskar jag få en utveckling av tankarna om det statliga ägandet. Hur ser regeringen på det statliga ägandet? Tänker regeringen över huvud taget ställa något krav vid utförsäljningen av de uppräknade företagen? Har regeringen över huvud taget tänkt på nettoeffekten av utförsäljningen? Enligt skulle vi gå miste om ca 5 miljarder om man drar bort räntevinster vid utförsäljning. Min fundering är givetvis: Hur tänker regeringen klara den matematiken? Vad kan vi då förvänta oss att se för neddragningar? 4 PER (): Även har lagt fram ett alternativt budgetförslag med ökade ramar för näringspolitiken. Vi redovisar det i vårt särskilda yttrande i betänkandet. I det budgetförslaget ligger tonvikten på en aktiv miljöpolitik, en genomgripande satsning på flera jobb i och ett åtgärdspaket för att underlätta för . Det innebär att de förslag som vi lyfte fram i valrörelsen och som vi gick till val på också nu finns med i vårt budgetförslag. Vi gör det därför att vi tycker att det är ärligt och renhårigt att det som utlovas i valrörelsen också kommer fram i form av konkret politik. Det är intressant att notera att även alliansens fyra partier i valrörelsen gick ut med löften om att skapa jobb och att underlätta för småföretag. Men den budget som vi nu debatterar och som vi har sett från alliansens sida visar att det här i stor utsträckning bara var tomma ord från alliansen i valrörelsen. De satsningar på småföretagen som utlovades har blivit nedskärningar. De skattesänkningar som utlovades har förvandlats till skattehöjningar. Arbetsgivaravgiften höjs för många företag, och det stöd som många småföretag behöver dras ned. bör känna sig i grunden svikna av alliansen. Jag vill börja med ett område som jag vet är mycket viktigt för företagen. Det är arbetet med att förenkla regelsystemen och administrationen. Det är avgörande för att vi ska få flera människor i som är villiga och intresserade av att starta nya företag. Vi vet att svenska företag lämnar in 94 miljoner blanketter. Det är en oerhörd arbetsbörda. Kostnaderna för att administrera skatteregler, arbetsmarknadsregler och miljöregler bland annat ligger för ett företag med 100 anställda på per anställd. Totalt beräknas företagens kostnad i för administration och regler ligga på . och alliansens partier har tidigare kämpat tillsammans för att få enklare regler och minskad administration för svenska företag. Exempelvis genomförde våra fem partier en gemensam reservation gällande regelförenkling i ett betänkande från näringsutskottet . Där slog vi fast en gemensam syn på många avgörande frågor om regelförenkling. har också drivit den politiken gentemot den tidigare regeringen. Vi har drivit på för enklare regler och minskad börda för svenska företag. På grund av detta välkomnar vi också den nya regeringens ambitioner att minska regelbördan för svenska företag. Allianspartierna kan räkna med stöd när det gäller att få igenom förslag i för minskad regelbörda för företagen. Men alliansen kan också räkna med att vi kommer att följa upp och aktivt kritisera regeringen om arbetet går för långsamt. Vi vet av egen erfarenhet att det är lätt att prata om regelförenkling, men mycket svårare att genomföra det i praktiken. kommer att ligga på för att se till att de ord som har uttalats från alliansen också kommer att resultera i konkret politik. Under valrörelsen talade den borgerliga alliansen mycket om hur man skulle förbättra för småföretagen. I alliansens valmanifest och i den regeringsförklaring som lästes upp här i kammaren hävdas det att svenska småföretagare är nyckeln till att klara välfärden framöver. Småföretagen är alltså nyckeln till bibehållen välfärd. Man kunde ha trott att sådana stolta deklarationer skulle följas upp av en politik som gynnar svenska småföretag. Vi tycker därför att det är obegripligt att alliansens första budget försvårar och fördyrar för landets småföretagare, i stället för att underlätta och förenkla. I den nya regeringens första budget kan vi nämligen se vad de borgerliga partierna har gjort för att uppfylla de löften som man lade fram i valrörelsen. Sorgligt nog för landets alla företagare, och speciellt för småföretagarna, blev det inte ens en tummetott av alla de utlovade reformerna. Alliansen börjar sin mandatperiod i regeringen med att ta bort den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgifterna, som framför allt gynnar små företag som är hårt konkurrensutsatta. Som motförslag tar man i stället helt bort avgifterna för ett fåtal andra branscher, som inte alls är konkurrensutsatta i samma utsträckning. De här åtgärderna ger högre kostnader för många mindre företag i . De gör det svårare för svenskar att starta nya företag. Jag vill fråga: På vilket sätt gynnar detta viljan att starta småföretag i , ? Alliansen slopar också den nedsättning av arbetsgivaravgiften som genomfördes i och med systemet för medfinansiering av sjukpenningen. Det har tydligt visats i olika utredningar att medfinansiering sänker kostnaden, speciellt för de allra minsta företagen. Att i stället, som alliansen nu gör, höja arbetsgivaravgiften leder till högre lönekostnader. För ett stort antal småföretag i skapar det problem och ökade kostnader i stället för att förenkla. Är det denna politik för högre kostnader som ska uppfylla de stolta proklamationerna från alliansen om flera småföretag i ? Under den förra mandatperioden fick igenom forskningsprogrammet och väx. Det ger stöd till forskning i kunskapsintensiva småföretag. Programmet har varit mycket lyckat. De pengar som har satsats har övertecknats om i form av ansökningar. Tunga näringslivsföreträdare har hyllat programmet och sagt att det gör väldigt stor nytta för företagen. Till vår häpnad finner vi nu i budgetförslaget att regeringen ska ta bort satsningen på Forska och väx. I vaga löften har det kommit fram uppgifter om att man ska satsa genom att ta pengar från annan forskning, till exempel klimatforskning, som står för. Det enda som är säkert är att stödet inte kommer att hamna på samma nivå som tidigare utan säkerligen kommer att sänkas. Det är en intressant fråga. Hur ska det här ge flera företag med spetskompetens? Under förra mandatperioden genomförde vi i också med hjälp av våra samarbetspartier en viktig reform för att hjälpa de minsta företagen att utvecklas. Vi tog bort arbetsgivaravgiften helt och hållet för den första person som anställs av en ensamföretagare. Även den lyckade åtgärden tar nu alliansen helt och hållet bort. Det här gör att färre företag vågar utveckla sin verksamhet genom att anställa nya medarbetare. På vilket sätt gynnar den politiken företagande och entreprenörskap i ? Den enda slutsats man kan dra av det liggande budgetförslaget är att småföretagen i i stället för stöd och hjälp fått skattehöjningar. Sammantaget genomför alliansen försämringar för småföretagen på . Det är resurser som i stället våra hårt arbetande småföretagare skulle behöva för att utveckla sina företag. Vi kan konstatera att alliansens storstilade löften i valrörelsen blir brutalt svikna i och med den nya regeringens första budget. Jag kan garantera att med sådana svek kommer man inte att sitta länge i regeringsställning. Sådana svek kommer att kommas ihåg i nästa valrörelse. 5 (): Flera människor måste jobba. Flera människor måste driva växande företag med god inkänningsförmåga. Det är en av de absolut viktigaste hörnstenarna i alliansens politik. Jo, vi har stora brister . Vi har ett stort utanförskap och mycket stora och viktiga utmaningar framför oss. Globaliseringen ställer stenhårda krav på en ständigt ökad konkurrenskraft och ett ständigt lättfotat näringsliv. Demografin ställer mycket stora krav på att de som är i arbetsför ålder faktiskt också arbetar och är med och betalar skatt. ser vi alltså , , ett med ett mycket stort utanförskap på arbetsmarknaden. Trots att många nya jobb tillkommer är det inte alls i den omfattning som behövs för att hämta igen det stora tapp som vi har haft, den stora avpensioneringen av människor i arbetsför ålder med arbetskapacitet. Vi ser ett där det fortfarande finns stora brister i jämställdheten och i kvinnors möjligheter till makt, inflytande och pengar. Vi ser stora brister i skolan, som inte ger barn och ungdomar de framtidsmöjligheter som de borde ha, som är viktiga för jämlikheten och för konkurrenskraft. Vi ser brister i yrkesutbildningen. Kan vi rätta till politiken på många av de här områdena är det lösningen på hur vi ska stå starkare i globaliseringens tidevarv med en allt äldre befolkning. En av de absolut viktigaste punkterna för handlar om att förbättra entreprenörsklimatet. Det sker nämligen bara om flera människor bestämmer sig för att starta företag och för att starta och driva företag som också växer. Vi ser en stor nyregistrering av antalet företag, men vi ser inte alls i tillnärmelsevis samma omfattning att flera människor är verksamma i företag, försörjer sig som företagare och försörjer andra människor genom jobb som skapas i de här företagen.