prot · GT09132 · 2006-05-31 00:00:00 — Än mer känner jag att det är beklagansvärt eftersom jag satt i och var med och överlämnade betänkandet till . Man kan konstatera hur farligt det är att skriva artiklar i förväg. Jag läste i . Där beskrev man just den här debatten. Man beskrev vad jag skulle säga, vad andra skulle säga och vad skulle säga. Men det får man alltså inte uppleva. Det är också en del av detta. övergår jag ändå till debatten som vi ska ha trots att ministern inte är närvarande. Låt mig börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Vi står givetvis bakom alla de andra reservationerna, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 1. Vad är public services uppgift? Det är lite grann det vi ska diskutera . Här skiljer det sig åt en hel del. Enligt Socialdemokraterna och regeringen är det allt. Public service ska syssla med allt. Om möjligt ska man göra mer kommersiella program än de kommersiella program som görs i de kommersiella tv-kanalerna. Tittar- och lyssnarmaximering har blivit oerhört väsentligt, trots att man inte borde ha detta som mål. Man kan fråga sig: Vad skiljer public service-programmet från de kommersiella kanalerna? Det är ungefär likadana nöjesprogram och ungefär likadana debattprogram. Denna maximering av tittarsiffror går tveklöst ut över public services uppgifter. Det blir mindre pengar över till kultur och andra public service-program. Vi anser att det är en alldeles felaktig väg att gå som man väljer att göra. Public service måste ändå vara att vi värnar kvalitetsproduktioner, kulturprogrammen och de program som annars kanske inte skulle komma att visas i en kommersiell tv. Det är detta som är public service. Det är att man har kommenterade program, att man har nyheter och att man har program på minoritetsspråk. Man har teater och teatersändningar som man televiserar exempelvis från Operan, eller andra ställen där teater finns. Man måste satsa ordentligt på de områden som är det riktiga public service. Man kan diskutera om det har gått så långt att vissa program kostar alltför mycket. Man kan fråga sig: Vad kostar i resurser? Vi vet alla att under OS- och VM-år går det ut över kulturen. Det är inte bara något som jag säger. Jag har fått samtal från oroade människor inom SVT som säger: Vi får mindre pengar de åren som det är stora idrottsevenemang för att kunna göra reella public service-program. En annan sak som kulturutskottets ordförande var inne på som också jag tänker ta upp här är sponsring. Det är inte utan att man blir förtvivlad när man ser hur SVT verkar. Man gick i förväg ut och sade: Vi kommer att visa er skylt hör och häpna 250 gånger om ni köper detta. Så fort man bytte kanal under alla idrottsevenemang gick man in med de olika företag som var med och sponsrade. Så kan det inte få gå till! Jag tror inte ens att eller lyckas uppnå en sådan idog annonsering i program som man lyckades med i SVT under . Låt mig nu sedan gå över till en del andra saker. Jag ska börja med Utbildningsradion. Utbildningsradion sänder många bra program i Kunskapskanalen. Även om kostnaderna har sjunkit något jämfört med är det fortfarande högre kostnader än för SVT per producerad timme. Man frågar sig om UR verkligen behöver vara en egen självständig enhet och om inte den skulle kunna ingå på något sätt i SVT och i SR. Vi säger i vår reservation att vi tycker att man ska se över detta. Vi tycker också att den stora utbildningsproduktionen ska köpas in från andra producenter av utbildning. På så sätt skulle man kunna få UR mer kostnadseffektivt. Det väsentliga är ju inte att UR är en egen kanal utan det väsentliga är att UR gör program. Man ska inte hänga upp sig på av vem programmen görs, utan det viktiga är att programmen blir producerade. Sedan har vi det här med avgiftsfinansiering. Från vårt håll ser vi inte någon som helst anledning till att public service ska betalas via licensavgifter. Finansieringen bör givetvis gå via skattsedeln på samma sätt som annan verksamhet som man anser omistlig för människor. Av denna anledning är vi också självfallet emot den höjning av tv-licensen som regeringen föreslår. nämnde under inledningen här att man öppnar upp för avgifter också på andra medier. Vi kan tänka oss att det kommer . Vi vet ju att man kan se tv på mobilen . Man kan se tv på dator och bredband. De nya lösningarna som kommer vet vi ingenting om. Men från vår sida är det fullständigt självklart att vi inte kommer att gå med på att man tar ut motsvarande avgift. Vi säger nej till en så kallad datoravgift, som regeringen vill införa. kommer senare att gå upp och ta upp en del av de saker som jag inte hinner med . Det rör lite grann de hörselskadades möjligheter och att programmen textas. Det handlar om att människor med hörselnedsättning ska kunna höra programmen. Även de synskadade ska givetvis få bättre möjligheter att se programmen. Jag noterar detta i bara förbigående , och sedan tar upp det i sitt anförande. Avslutningsvis, herr talman, tycker jag att detta sändningstillstånd är bättre än det tidigare. Men jag tror att det är viktigt att vi diskuterar public services roll både nu och . Vi vet att det kommer att komma ännu fler nyheter i den digitala revolution som pågår. För oss är public service viktig; jag vill påpeka detta så att ingen har missförstått det. Men vi måste diskutera förutsättningslöst hur framtidens public service ska se ut, och vi måste även ta till vara internationella erfarenheter. Jag tror, herr talman, att vi får anledning att återkomma till detta än en gång . 110 (): Jag tycker också att det är oerhört tråkigt att inte utbildnings- och kulturministern kan vara med i vår debatt. Det handlar ju inte bara om den stund som vi har möjlighet att diskutera public service här, utan det är en lång resa som vi har gjort tillsammans många av oss. Vi har funnits med i utredning och i diskussion i utskottet. Det här handlar . Så kommer tillfället när vi ska sätta ned foten och fatta beslut om kommande tillstånd. Då har inte ministern möjlighet att vara med, vilket jag beklagar. Jag har också noterat, precis som sade här, att det var någon dagstidning som hade återgett ungefär vad vi skulle diskutera här , att vi egentligen inte skulle säga så hemskt mycket och vad vi skulle säga från olika håll. Det är viktigt att säga att mediedebatten naturligtvis är mycket större än det som gäller just public service. Det är ju public service och det kommande sändningstillståndet vi diskuterar här . Jag kan lugnt försäkra att vi kristdemokrater har förslag och synpunkter på till exempel närradion och privatradion, som vi nu inte ska diskutera här . Jag yrkar bifall till reservation nr 17. Det övergripande målet för statens agerande gentemot medierna måste vara att demokratin stärks och fördjupas. Tillsammans kan medierna genom debatt, nyhetsförmedling och annan information ge underlag för medborgarnas fria och självständiga ställningstaganden. Medierna ska informera, granska och vara ett forum för olika åsikter och kulturyttringar. Det är viktigt att regering och riksdag ger ett tydligt uppdrag till programföretagen som innehåller de övergripande krav och förväntningar som allmänheten har rätt att ställa på verksamheten. I de grundläggande principerna för den kommande tillståndsperioden måste bolagens skyldighet och ansvar när det gäller programinnehåll tydligt slås fast. Programmen ska uppfylla krav på saklighet, allsidighet, spegling och relevans. Regeringen skriver i propositionen att ämnesval och framställning ska ta sikte på vad som är relevant och väsentligt. Sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt. Radio och tv och våra public service-bolag har en enormt stor genomslagskraft. Det gäller särskilt televisionen, där både ögat och örat tar in budskapet. Programbolagen måste därför i hela sin verksamhet agera utifrån det ansvar som detta medför. Vi kristdemokrater anser att public service, eller radio och tv i allmänhetens tjänst som vi säger, inte bara har haft utan också har en mycket viktig uppgift att fylla. I den stora förändringsprocess som pågår på medieområdet är det viktigt att det finns kanaler med ett brett utbud av kvalitetsprogram inom alla genrer, inklusive underhållning. En viktig uppgift för public service-kanalerna är att garantera att det finns sändningar som alla har möjlighet att ta del av och som människor oavsett var de bor i vårt land kan identifiera sig med. Public service ska också vara en röst för de grupper, till exempel språkliga och etniska minoritetsgrupper eller funktionshindrade, som inte är tillräckligt intressanta för en kommersiell marknad. Även om delar majoritetens grundläggande synsätt på public service och dess roll i vårt samhälle saknar vi en del förslag och anser att vissa förslag borde ha fått en bättre utformning. Jag vill ta upp några av dem i mitt anförande. Jag kan konstatera att vi på två områden vad jag vet, men det kan ju ha kommit fler har fått skrivelser och namnlistor inför dagens debatt och beslut om public service. Det handlar om programtextning. Vi har också fått en namnlista om fler religiösa program. Detta är också viktiga inlägg i debatten. Det är välgörande, och det är viktigt för oss här i . Men det är kanske ett ännu viktigare budskap till public service-bolagen. En av de viktigaste sakerna med public service är tillgänglighetsfrågorna. På detta område finns stora förväntningar och krav på bolagen. Det är därför förvånande att regeringen har satt upp ett så blygsamt mål som när det gäller programtextningen för nästa tillståndsperiod. Det kräver faktiskt en förklaring från Socialdemokraterna här . I utredningen som ligger till grund för det regeringsförslag som vi diskuterar var vi överens om att funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig public service-företagens utbud bör fortsatt vara en prioriterad fråga och att ambitionsnivån bör höjas. Målet bör på vara att hela utbudet i möjligaste mån görs tillgängligt för alla medborgare. Det tycker jag var en bra inriktning och en bra skrivning. När sedan regeringen väljer det blygsamma målet med en höjning från dagens eller , som vi har hört här till vill jag markera att jag vill se en ökad ambition. Det är därför rimligt att säga till att man i alla fall ska klara halva sträckan från under kommande tillståndsperiod även om det är andra som vill gå längre. Programföretagen har ett tydligt ansvar för att programmen i ökad omfattning görs tillgängliga för personer med funktionshinder. Det som har gjorts är inte tillräckligt. Programverksamheten för döva bör också ges ökad omfattning, och ambitionsnivån för sändningar på teckenspråk bör höjas. tar man inte till vara de tillfällen som ges. Som exempel kan nämnas sändningarna från under . Samtliga partier, tror jag, bokar teckentolkar som står på scenen nära partiledaren eller den som talar för partiet. Men tv visar inte teckentolkningen. I propositionen uttalas inga krav på textning för de digitala kanalerna. Ambitionen måste vara att även dessa ska nå samma nivå när det gäller textning. Programbolagen har ett ansvar att spegla och förmedla olika former av kultur från hela landet. En del av denna kultur är sändningar av gudstjänster från kyrkor och andra gudstjänstlokaler. Det är därför oroande att sänder allt färre gudstjänster från kyrkor och i stället sänder studiosamtal eller studiogudstjänster, som nämndes. I den gemensamma borgerliga reservationen nr 14 utvecklar vi hur vi ser på detta. fick vi, precis som jag nämnde, en lista, en namninsamling, där 1 336 personer efterlyser fler kristna sångprogram i tv. Det är alltså 1 336 tv-licensbetalare som inte är nöjda med utbudet. Det är en klar signal till som är värd att nämna. De tv-sända gudstjänsterna ger också tittarna en arkitektonisk och kulturell upplevelse genom att programmen sänds från kyrkor från olika tidsepoker. Det är många äldre, sjuka, funktionshindrade och andra som av olika orsaker är förhindrade att besöka en kyrka. Lika lite som ett idrottsevenemang kan speglas enbart från en studio kan en studiogudstjänst spegla och förmedla atmosfären i en kyrka. Det är faktiskt minst lika många människor som besöker gudstjänster och arrangemang i kyrkolokaler som de som besöker ett idrottsevenemang. Det visar bland annat omvärldsanalys. bör öka andelen livsåskådningsprogram. Programbolagen har också ett ansvar att spegla den mångfald som råder i samhället. Ökad kunskap om olika religioner och trosuppfattningar bidrar till att minska fördomar och skapar ökad respekt. har därför en viktig uppgift att fylla. Regeringen bör därför påtala detta i tillståndet för den kommande tillståndsperioden. 111 (): Kulturministern har tidigare i vår sagt att public service kommer att bli en valfråga. Jag brukar säga: Det tror jag inte ett dugg på, för vi kommer ju att ha det klart innan det blir sommaruppehåll. Men kanske det kommer att bli så. Det kommer att bli en debatt om att kulturministern svek. Jag känner mig faktiskt mycket ledsen. har vi massor att göra. Jag tänker inte på det faktum att vi fyra borgerliga partier har mycket att göra under den kommande mandatperioden, vilket i och för sig är sant. Nej, jag tänker på att vi här i denna riksdag har fattat beslut om att ska vara handikappanpassat . Bara inom det område som vi debatterar, nämligen radio och tv, behöver mycket göras för att nå upp till en fullständig handikappanpassning. Egentligen är det bara som har tagit fasta på det och sagt att av förstagångssändningarna med svenskt ursprung i tv:s huvudkanaler ska vara textade . Det är bra, och jag ger därför en eloge för detta. Men ändå är det inte tillräckligt. Det har kommit till vår kännedom att när vi i betänkandet har skrivit förstagångssända svenska tv-program så menas program som är svenskproducerade, det vill säga producerade i . Har det då någon praktisk betydelse? Ja, program som till exempel OS-sändningarna från och andra stora internationella sportevenemang är visserligen sända med svenskt tal, men eftersom de är producerade av utländska programbolag räknas de inte som svenskproducerade och behöver inte textas vid första sändning i . Visst låter det krångligt och tråkigt? Det medför alltså att vi har valt fel ord i sändningstillståndet. Det borde ha stått svenskspråkiga förstagångssändningar. Jag önskar att vi hade fått kunskap om detta tidigare, för då hade vi säkert skrivit så i betänkandet. Eller vad säger om det? Jag inser att det är svårt att göra något åt det. Vi kan förstås yrka återremiss, vilket jag tror skulle kunna gå igenom här i . Men vi kan också vara vaksamma och uppmärksamma på utvecklingen när det gäller hur många svenskspråkiga förstasändningar SVT kommer att texta. Vi kan ge SVT en chans att själva välja att texta de svensktalade program som inte är svenskproducerade. Om vi då ser att de inte lever upp till förslaget om att texta vid första sändning, anser jag att deras trovärdighet blir skadad om de inte ställer upp och textar programmen så att de hörselskadade ska kunna följa med vad som händer i bland annat nyhets- och debattprogram. Jag undrar om herr talman vet hur många det är i som är hörselskadade. Jo, av de nio miljoner invånare vi har är det faktiskt ungefär 600 000 som är mer eller mindre hörselskadade. Det är klart och tydligt en humanitär och demokratisk fråga att dessa människor ska få ta del av svenskspråkiga förstasändningar i SVT. står det dessvärre inte så i betänkandet utan det står förstagångssända svenska tv-program. Den texten blev jag uppmärksammad på via ett brev från , och jag blev mycket illa berörd över att det fungerar så att program som det är svenskt tal på men som är producerade i annat land inte räknas in bland de program som ska textas. Det fick mig att fundera på vad som kommer att hända med programmen i tv. Vi vet att SVT producerar färre och färre program själva. De köper i stället väldigt många program av andra producenter. Kan vi lita på att SVT kommer att köpa program som är producerade i eller kommer de att köpa från utländska producenter och ändå ha svenskt tal för att det kanske är svenskar som deltar i programmet? Kommer de att texta exempelvis sändningar från , och ? Vår text i betänkandet kan bli ett kryphål för SVT att slippa undan. Jag hoppas att denna konspirationsteori som jag målar upp inte kommer att bli något som SVT kommer att utnyttja för att slippa kostnaden för att texta vid förstasändning. Så illa kan det väl inte bli? Men jag kan ändå inte låta bli att önska att vi i utskottet hade skrivit svenskspråkiga förstasändningar. Då hade jag sluppit den här oron. Jag hade tänkt få svar på detta från kulturministern . Men jag hoppas att i stället kan svara på vad han tycker om det problem som jag skissar upp. Hade vi bott i eller hade denna fråga inte behövt vara ett orosmoln, för där har de målsättningen att texta alla engelsktalande program vid första sändningen, och det är oändligt många fler än de svenska program som SVT behöver texta. När utskottet varit på besök hos SVT och vi har frågat om textningen, har vi fått svaret att det är så dyrt att texta. Jag tror faktiskt att det är en prioriteringsfråga, och jag hoppas verkligen att vi kommer att uppleva att SVT textar i alla sina kanaler, och att de når när vi ska ha handikappanpassat landet. Och det utan att vi i behöver påpeka det. Tekniken utvecklas snabbt, och textningen blir säkert både lättare och billigare . Jag har talat väldigt mycket om textning, men det är för att jag vill att regeringen och Socialdemokraterna, , ska svara på min oro och förhoppningsvis deklarera att även ni känner oro över hur SVT kommer att tolka den skrivning som majoriteten i utskottet står bakom. För att vara ärlig har alla vi partier en felaktig formulering, som jag ser det. Jag kommer inte att yrka återremiss , men jag och kommer att hålla koll på utvecklingen när den nya tillståndsperioden har börjat. Jag hoppas innerligt att jag kommer att få höra från att han har samma syn på oron när det gäller de svenskproducerade programmen som jag har. Allt som vi har skrivit står vi naturligtvis bakom, men det finns några andra områden som jag skulle vill lyfta fram i korthet utan att utveckla, på grund av tiden. Det vi vill lyfta fram är att störande bakgrundsljud måste undvikas, synskadade ska kunna ta del av tv-program genom uppläst textremsa och syntolkning alla synskadade har inte digital mottagning där ju möjligheten ges, SVT:s sändningar på teckenspråk bör öka, och bör upprätthålla det tv-samarbete som pågått , hushållen i bör få möjlighet att ta emot och sända minst en kanal från vart och ett av de nordiska länderna det hoppas jag att stöttar, tv-gudstjänster ska sändas från kyrkor, och vi vill ha decentraliserad organisation för att spegla hela landet. En fråga som utskottet är överens om är att frågan om lokaliseringen av dövas tv i ska beredas ytterligare innan den eventuellt kommer upp till diskussion i . Det gemensamma beslutet är jag tacksam över, så att vi kan hantera frågan seriöst innan beslut ska fattas i frågan om dess framtida stationering. Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall bara till reservation 18 under punkt 13. Den handlar om att vi anser att det är väldigt viktigt att SVT tar på sig ansvaret för att texta alla sina kanaler. vill de inte texta utan vill att den kanalen ska stå utanför det som de är skyldiga att texta. Jag förstår inte det resonemanget. Bland alla de 600 000 hörselskadade i finns oerhört många gamla människor. De sitter hemma och följer till exempel debatterna här i och även annat som sänds i . Varför ska de inte få dessa program textade när det är direktsändning? (forts. 16 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU22 Finansiella konglomerat 1 (Lagförslagen) Regeringens lagförslag innebar att förvaltningsuppgift som innefattade myndighetsutövning skulle föras över till annan stat. Beslutet måste därför fattas i den ordning som föreskrivits i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen, vilket krävde att beslut skulle fattas antingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordning som gällde för stiftande av grundlag. Av förslaget framgick att beslutet önskades bli antaget i ett enda beslut. För bifall krävdes därför att minsttre fjärdedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Enligt RO 5 kap. 4 § andra stycket skulle beslut fattas genom omröstning. Votering: 285 för bifall 1 avstod 63 frånvarande Talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande hade röstat ja och kammaren hade således bifallit utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 120 s, 45 m, 42 fp, 24 kd, 23 v, 16 c, 13 mp, 2 - Avstod: 1 s Frånvarande: 23 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp JuU21 Samarbete med Specialdomstolen för Kammaren biföll utskottets förslag. JuU26 Hemlig rumsavlyssning Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, c) 3. res. 2 (v, mp) Förberedande votering: 40 för res. 1 39 för res. 2 207 avstod 63 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 198 för utskottet 41 för res. 1 46 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 119 s, 43 m, 36 fp För res. 1: 1 s, 24 kd, 16 c Avstod: 2 m, 6 fp, 23 v, 13 mp, 2 - Frånvarande: 24 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 2 (Lagförslagen) I skrivelser från () och ytterligare nio ledamöter från , () och ytterligare elva ledamöter från , () och ytterligare nio ledamöter från samt () och ytterligare nio ledamöter från hade yrkats att dessa lagförslag skulle vila på grund av att lagförslagen innebar sådan begränsning av fri- och rättighet som avses i 2 kap. 12 § regeringsformen. hade i betänkandet anmält att det funnit att bestämmelserna i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen om det särskilda lagstiftningsförfarandet var tillämpligt på förevarande lagförslag i vad det avsåg hemlig rumsavlyssning. Enligt bestämmelserna i regeringsformen kunde lagförslagen ändå slutligt antas om minst fem sjättedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Om så inte skedde skulle lagförslagen hänvisas till justitieutskottet för att där vila från det datum de anmäldes i kammaren från . Beslutet skulle fattas genom omröstning. Med hänsyn till kravet på fem sjättedels majoritet företogs rösträkning utan föregående uppresning. Votering: 202 för att lagförslagen skulle antas 82 för att lagförslagen skulle vila 2 avstod 63 frånvarande Talmannen konstaterade att mindre än fem sjättedelar av de röstande hade röstat för att lagförslagen skulle antas. Kammaren hade således beslutat att hänvisa lagförslagen till justitieutskottet för att där vila räknat från . Partivis fördelning av rösterna: För att lagförslagen skulle antas: 120 s, 43 m, 39 fp För att lagförslagen skulle vila: 1 s, 2 m, 1 fp, 24 kd, 23 v, 16 c, 13 mp, 2 - Avstod:1 s, 1 fp Frånvarande:22 s, 10 m, 7 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 6 (Parlamentarisk kontroll av hemliga tvångsmedel) 1. utskottet 2. res. 5 (m) Votering: 190 för utskottet 46 för res. 5 51 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 41 fp, 12 kd, 10 v, 5 c, 1 - För res. 5: 45 m, 1 kd Avstod: 1 s, 1 fp, 11 kd, 13 v, 11 c, 13 mp, 1 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU30 Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, c) 3. res. 2 (v, mp) Förberedande votering: 44 för res. 1 39 för res. 2 204 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 204 för utskottet 41 för res. 1 42 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 121 s, 43 m, 40 fp För res. 1: 1 s, 24 kd, 16 c Avstod: 2 m, 2 fp, 23 v, 13 mp, 2 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp