prot · GT0977 · 2006-02-22 00:00:00 — Man säger att den inte är en från högskolan fristående intressentgrupp som är avnämare av högskolans verksamhet. Studenterna ska ses som en integrerad del av lärosätet, och studentkåren är ett formellt sätt att organisera studentens deltagande i administrerandet av lärosätet. Denna principiella grund finns alltså inte. Ändå går man in och kräver en ny utredning just nu när den utredning som har tillsatts på grund av de synpunkter som har framkommit i de tidigare debatterna och som ska arbeta, se över och modernisera kårobligatoriet just håller på att färdigställa sin slutrapport. Den här utredningen har sin grund i ett direktiv som faktiskt är väldigt öppet hållet. Man ska se över kårobligatoriet med hänsyn till den utveckling som har skett när det gäller studentkårens sammansättning. Vi har studenter som läser på distans, och vi har studenter som läser kurser på Nätuniversitetet och som inte befinner sig på campus och som kanske inte deltar i studentkårens utbud av både trevligheter och sociala delar. Med tanke på den öppna skrivning som direktiven har kan vi faktiskt förvänta oss att man lägger fram ett förslag om att förändra betraktelsen av kårobligatoriet, att betrakta kårobligatoriet på ett modernt sätt och möta de krav som studenterna kan ha . Det är därför som jag tycker nu ska jag tala principiellt att det är principiellt viktigt att låta en utredning avsluta sitt arbete och visa vilka resultat som man har kommit fram till och därifrån göra avstampet från ett eventuellt nytt krav på en ny utredning. Det är ju så här som vi av princip arbetar i . En utredning är i gång och lägger fram sin slutrapport . Men ni vill inte avvakta den, utan ni kräver redan nu att en parlamentarisk utredning tillsätts. Det tycker inte jag är en seriös hantering av denna fråga som jag faktiskt tycker kräver en seriös hantering. 154 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag tycker att det arbete som denna tjänstemannautredning innebär är ett lysande underlag till en början på den parlamentariska utredningen. Men som vi också har försökt förklara har vi en helt annan utgångspunkt. Vi vill se en väg till att avskaffa kårobligatoriet. Oavsett vad säger strider detta till stora delar mot andan i just föreningsfriheten som tas upp på flera olika ställen. Vi vill också göra en tydlig tudelning av det som just är föreningsaktiviteter och det som tillhör . Det tycker jag är någonting som är positivt och som gynnar just alla studenters fri- och rättigheter. 155 () replik: Det är lätt att man återupprepar sig i den här debatten. Och jag vill igen betona att man faktiskt har prövat kårobligatoriet enligt svensk grundlag och inte funnit att det står i strid mot föreningsfriheten. kommission för mänskliga rättigheter har fått frågan om kårobligatoriet för prövning i två omgångar och vid båda omgångarna kommit fram till att det inte strider mot några av paragraferna i konventionen om mänskliga rättigheter. Mer kan man väl inte göra, Axel Darvik, när det gäller att pröva den principiella frågan om kårobligatoriet? Och när man har gjort det och funnit att den här principiella delen inte är giltig, då tycker jag att det är väldigt märkligt att man startar ytterligare en utredning vi har två utredningar bakom oss i denna fråga för att riva upp ett väl fungerande administrativt system som har fört fram svenska studenter till en alldeles unik medinflytanderoll när det gäller svenska lärosäten. Det är ju på kårobligatoriets bas som vi har byggt upp hela lagstiftningen när det gäller inflytandedelarna för studentkåren. 156 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag tror att vi så att säga kan ta inflytandedelen en bra bit längre fram jämfört med hur det är . Vi har, som vi har påpekat i debatten, ett uselt deltagande i kårvalen. undrar man faktiskt hur representativa de valda är som representanter för studenterna. Det hade känts mycket bättre om var och en gjorde det aktiva valet att välja om man vill vara en del i denna sammanslutning och inte tvingades in i den. Som liberal politiker kan jag aldrig frånsvära mig ansvaret att faktiskt i alla lägen försöka fatta beslut som värnar individens rättigheter och friheter. Därför har jag och förhoppningsvis en majoritet av också kommit fram till att man tillsätter en sådan här utredning för att utreda hur detta ska kunna gå till. Även om man tittar på en del exempel är det inte alltid som kårer har varit fenomenala på att dra rågången mellan att arbeta politiskt och att bara arbeta med sammanslutningen. Det finns exempel där man har skickat obligatoriskt anslutna medlemmars pengar till olika typer av militära grupper och så vidare. Och det är naturligtvis allvarligt och djupt politiskt. Rättigheten att själv välja tycker jag att vi måste stå upp för. 157 () replik: Vi kommer igen och igen tillbaka till de här principiella frågorna när det gäller kårobligatoriet. kan man väl säga, jag vet inte om Axel Darvik har läst direktivtexterna till den utredning som just nu pågår, att det ju är så att en stor del av utredningens uppdrag faktiskt går ut på att se över studentkårens befogenheter när det gäller vilka beslut man får fatta. Där kommer naturligtvis utredningen att ha förslag på förändrade och mer strikta regler, utgår jag från, eftersom direktivtexten är skriven på det sättet, för vilka beslut en studentkår kan fatta. Framför allt handlar det om att se över möjligheten för den enskilde studenten att överklaga beslut som studentkåren fattar. Där är det , kan man säga, bristande möjligheter i regelsystemet som möjliggör detta. Men det är just det här som den utredning som pågår ska presentera. Så jag vill igen hävda att ni skulle bli mer respekterade av mig om ni avvaktade en utrednings resultat innan ni begär en ny utredning i i stort sett samma fråga, nämligen att modernisera, och i ert fall avskaffa, kårobligatoriet. 158 () replik: Låt mig börja, apropå ordet respekt, med att understryka att jag har stor respekt för principiella hållning. Jag hoppas att hon har respekt för min hållning. Det hoppas jag är utgångspunkten för alla former av samtal och diskussioner i den här kammaren och ingenting du behöver villkora och fästa några förutsättningar vid. Den principiella skillnaden är också väl synlig. Socialdemokraterna tycker att det fungerar bra. Man har, mycket motvilligt, sett sig tvingad av riksdagsmajoriteten att tillsätta en utredning som tittar på paragrafer och former, men i stort sett tycker man att det är bra. Och det är en ganska logisk hållning för att komma från Socialdemokraterna även om den inte delas av , vill jag betona. Socialdemokraterna är ju trots allt ett kollektivistiskt parti som ser allting i något slags maktenheter som det gäller att tillgodose och plocka till sig för att bevara det egna maktmonopolet. Vi kristdemokrater ser mer till den lilla gemenskapen, till den enskilda personen, och betonar starkt att demokratin måste utvecklas. Vi betonar att det finns en potential i studentinflytande, i att hitta nya former och nya varianter. Vi är inte nöjda med att en studentkår till exempel hade åsikter om . Det är väldigt långt utanför kårens kompetens. Det där har vi motionerat om här i kammaren, att modernisera kompetensförutsättningarna för studentkårerna. Det finns flera områden där kårer till och med kan fylla en myndighetsroll. Det är naturligtvis något som vi vänder oss mycket starkt mot. Därvidlag är skillnaderna tydliga. Jag hade ursprungligen inte tänkt ta replik på , men när hon höll sitt anförande väcktes frågan hos mig: Vad är det som den här utredningen kommer att föreslå, ? 159 () replik: Jag kommer naturligtvis inte att stå här och tala om vad utredningen kommer att föreslå . Det måste förstå. Däremot tänkte jag på det uttryck som använde sig av, att vi ser på studentkåren och kårobligatoriet från ett kollektivistiskt perspektiv. Då anser naturligtvis att studentkåren är ett kollektivistiskt påhitt av Socialdemokraterna. är det faktiskt så, , att kårobligatoriet har mycket längre historiska rötter än såväl socialdemokratin och den fackliga rörelsen som kollektivistiskt, socialistiskt tänkande. Kårobligatoriet är ju, kan man säga, en av tradition inarbetad del av ett universitet; att studenterna och lärarna gemensamt utgjorde och utgör . Lärarna var samlade i sin organisation, kan man säga, och studenterna i sin. Men gemensamt byggde man upp . Så det här med att detta på något sätt skulle vara en socialdemokratisk skapelse är inte med sanningen överensstämmande. Det är betydligt äldre än så. 160 () replik: Socialdemokratin är kollektivistisk och jag kunde naturligtvis ha tillagt korporativistisk i någon bemärkelse. Det har ju också konstaterat i sin replik. Däremot har hon dock naturligtvis rätt, , i att i synnerhet nationerna har oerhörda traditioner tillbaka till medeltiden. Det finns naturligtvis ett särskilt skyddsvärde i att se vilken historisk och kulturell betydelse som såväl nationer som moderna tiders kårer kan ha. Det skulle täckas av vårt förslag till en parlamentarisk utredning som syftar till att öka studentinflytandet. vill inte säga något om vad utredningen kommer att föreslå. Det förstår jag. Jag hade inte väntat mig något annat. Det hade varit uppseendeväckande om en socialdemokratisk riksdagsledamot hade stått här och gjort det. Det hade väl varit nästintill regelvidrigt om hon hade berättat vad en utredning kommer att föreslå framåt våren. Men jag lyssnade ändå särskilt när stod i talarstolen, för där verkade det som att hon visste vad utredningen skulle föreslå eftersom hon tyckte att det var onödigt att diskutera. Hon gick lite grann som, höll jag på att säga, katten runt het gröt och tyckte att det här är inget att ta upp, för den här frågan finns ju redan. Det är ett synsätt som jag vänder mig mot med kraft, fru talman. Vi står för en annan hållning än socialdemokratin. Vi driver kravet på ett ökat studentinflytande, på ett modernt studentinflytande, på att tydliggöra regelverk så att rättssäkerheten skärps. Det har vi drivit i motioner, interpellationer, frågor och debatter år in och år ut i denna kammare. Då verkar det lite magstarkt att vi på något sätt skulle backa från det bara för att har hört talas om någon utredning och läst någon utredning som hon inte vill berätta om vad den leder till. Jag vänder mig mot det synsättet. Det tyder, tycker jag ändå, på någon form av maktbeteende som jag har väldigt svårt för men som naturligtvis inte minskar min respekt för , fru talman. 161 () replik: Den utredning som jag står här och talar om är en utredning som har tillkommit efter en motion i riksdag, så vi är i allra högsta grad delaktiga i tillkomsten av den. Framför allt är det som, kan man säga, har drivit de här frågorna på ett väldigt konstruktivt och bra sätt och också fått en utredning till stånd som ska se över och modernisera kårobligatoriet. När det gäller det här med skyddsvärde, som nämnde, vill jag kanske göra lite besviken. Jag försvarar inte kårobligatoriet utifrån en traditionell, historisk, q-märkningsåsikt. Jag vill slå vakt om ett väl fungerande administrativt system som ligger som underlag för studentinflytande, som ger möjlighet för studenten till social samvaro och som framför allt i de gamla traditionella universitetsorterna också erbjuder studenterna ett hyggligt, bra och billigt boende i och med att man är stor fastighetsägare i de här kommunerna. Så det där skyddsvärdet i sig är inte vad jag slår vakt om. Det är det väl fungerande systemet som man nu i två utredningar i rad inte har hittat någon bra ersättning för. vill ni försöka en tredje gång, och kanske arbeta med utgångspunkten tredje gången gillt, jag vet inte. 162 () replik: Jag hade inte heller tänkt begära replik, men när säger att det inte är seriöst att kräva en sådan här utredning reagerar jag lite. Tänk om majoriteten hade respekterat att det finns olika uppfattningar det gör det ju i allra högsta grad i den här frågan och redan från början tillsatt en utredning som kräver det som vi skriver i vår reservation, nämligen att man dels ska pröva hur studenternas inflytande ska kunna stärkas och om en reell föreningsfrihet kan genomföras. Skulle det då ha kommit fram så fantastiska argument för att man skulle ha kvar den tvångsmässiga anslutningen till studentkåren hade vi fått resonera om det. Den utredare som har tillsatts ska ju bara undersöka hur kårobligatoriet kan moderniseras. Det hade varit respektfullt mot hela om man hade fått utreda båda varianterna. 163 () replik: Med respekt menar jag att man ju i stort sett har desavouerat en utrednings resultat innan det ens har lagts fram. Det är det jag vänder mig emot. Jag tror att är medveten om att två borgerliga regeringar har tillsatt utredningar för att undersöka möjligheten att avskaffa kårobligatoriet. Ingen av de utredningarna har visat sig kunna ligga till grund för ett avskaffande av kårobligatoriet. Det var breda utredningar. De har tittat på de flesta aspekter av kårobligatoriets försvinnande. Man kan säga att borgerligheten har haft bollen två gånger men inte lyckats göra mål eftersom hindren har varit för många. Som ni väl är medvetna om har den utredning som pågår begärt och fått förlängd tid för sitt arbete beroende på att moderniseringen av kårobligatoriet har visat sig vara mer komplicerat än man riktigt anade när arbetet började. Även moderniseringen i sig är komplex. 164 () replik: Tiden går ju, och tiden förändras. Man måste kunna söka nya möjligheter. Jag har studerat ståndsriksdagens avskaffande . Det första förslaget lade man fram 1809. Det fanns alltid en massa invändningar emot att demokratisera och reformera folkrepresentationen. Den hade funnits och det fanns så många fördelar med att dela upp i de fyra stånden. Det dröjde ända till 1866 innan man kom i mål och avskaffade fyrståndsriksdagen och införde tvåkammarriksdagen. Efteråt var det ju ingen som tyckte att det var en felaktig reform, när man väl hade gjort det. Jag tror att det här är lite på samma sätt. Om man kommer fram till att det är bättre att frivilligt få organisera även studenterna kommer man efteråt att se att det var ett lyft, en demokratisering och en reformering av representation även på universitet och högskolor. 165 () replik: Att jämföra avskaffandet av kårobligatoriet med avskaffandet av ståndsriksdagen är lite spännande. Vi har i alla fall startat en utredning om modernisering av kårobligatoriet. Det är i sig en spännande utredning. Den lyfter in alla de delar som har tillkommit i högskolan, nämligen distansstudenterna, nätuniversitetsstudenterna, de studenter som inte befinner sig på campus och som kanske läser kurser på flera olika högskolor . Det är de delarna som ligger till grund, plus befogenheterna för studentkåren. De har inte varit tillräckligt tydliga. Bara den översynen har visat sig vara ganska komplex för att kunna behålla den offentligrättsliga ställningen för kårobligatoriet. Det ligger till bas för mycket vilket ni förhoppningsvis har kommit underfund med när ni har läst de två utredningar som finns i den här frågan. är jag elak; det är inte så ofta, men jag tänker vara det . Jag har en känsla av att de borgerliga regeringarna var ganska glada när de förlorade regeringsinnehavet och slapp att sätta sig med arbetet att utforma propositionstexten för avskaffandet av kårobligatoriet. Det är mycket komplex materia att ta tag i. 166 (): Jag skulle kunna nöja mig med att hänvisa till en del av det jag har sagt i de här debatterna . Det finns kanske anledning att återupprepa en del och kanske komma med några nya saker. Man kan gå tillbaka till vad jag sade då. Ni som är intresserade kan ju roa er med att se i hur många sammanhang ni är så kallat tvångsanslutna till olika organisationer. När man går in i ett sammanhang är reglerna ofta så att man ska vara med i en förening eller motsvarande. Jag tycker att det är bra om det finns så få sammanhang som möjligt där man har detta obligatorium om det är ett reellt obligatorium. Däremot kan man också ha ett formellt obligatorium och inte ett reellt. Jag återkommer till det . Det har ju hänt en del då riksdagsdebatten i hög grad kom att fokuseras på ett avskaffande av kår- och nationsobligatoriet eftersom det då förelåg en reservation i utbildningsutskottet som hade denna tydliga inriktning. Då skulle utredningen direkt sikta mot ett avskaffande. Det var bra att det beslutet inte togs. Det hade i hög grad skapat oro bland många som var berörda om vad som skulle sättas i dess ställe. kunde utifrån en motion som och jag väckt under den allmänna motionstiden med tillfredsställelse notera att regeringen då tagit direktiv i enlighet med motionen om en så kallad modernisering av kår- och nationsobligatoriet. Det dröjde tyvärr sedan på ett oacceptabelt sätt nästan för regeringen att tillsätta utredaren. Det har inneburit att utredningsresultatet ännu inte föreligger. Det finns anledning att kritisera regeringen för den senfärdigheten. tror ju i sitt betänkande att utredningen ska föreligga . Det skriver utskottet faktiskt . Som redan har framkommit arbetar utredningen vidare åtminstone till april med en materia som inte är så enkel som många tydligen trodde. Det är märkligt att man i det läget inte vill avvakta vad utredningen kommer fram till. Reservanterna i utbildningsutskottet vill alltså, utan att man studerar vad denna expertutredning kommer fram till, tillsätta en ny parlamentarisk utredning. Min åsikt är att den regering som sitter efter valet, oavsett vilken det är, med all säkerhet kommer att behöva begrunda utredningen och även begrunda om ytterligare material behöver tas fram. Det är onekligen konstigt om man , under dessa förutsättningar, ska fatta beslut om att en ny utredning ska arbeta parallellt, eller hur man nu menar. bör man dock kunna se konturerna av ett förslag, även om jag naturligtvis inte vet särskilt mycket eller ens någonting om exakt vad utredaren arbetar med, mer än att direktiven till utredningen väldigt väl följde vår motion och att skrivningen dessutom var ganska öppen. Jag ser med tillfredsställelse att det finns möjligheter att lösa obligatoriefrågan så att det ska kunna finnas en så kallad exit-möjlighet för dem som inte vill vara med i en studentkår/fakultetsförening eller studentnation. Beträffande nationerna har vi den ordningen i , vilket bland annat påtalade, och det fungerar alldeles utmärkt. Det helt övervägande antalet studenter är alltså frivilligt med i någon av de ordinarie nationerna, men det finns inte ett obligatorium, eller rättare sagt finns det ett obligatorium formellt men inte reellt. Jag vill framhålla att det viktigaste ingalunda är att bibehålla obligatoriet som ett reellt obligatorium. Det har redan påtalats att det är föråldrat med hänsyn till distansstuderande, vuxna, halvtidsstuderande med flera. Det finns också många som så att säga är komplett ointresserade av vad som förekommer i studentkårs- eller nationssammanhang men ändå vill vara registrerade som studerande vid . För dessa kanske det därför ska finnas en så kallad nollösning även på andra ställen än i och i kårsammanhang. Det intressanta är nämligen att det då genom denna bestämmelse om en registrering går att behålla den offentligrättsliga ställningen. Det är en fullt tänkbar möjlighet, och utredningen studerar bland annat just den möjligheten. Att bevara den offentligrättsliga ställningen är troligen enda sättet att ge hyggliga arbetsförutsättningar inte minst för våra studentnationer med deras viktiga roll i de gamla universitetsstäderna. kan studentnationerna finansiera en betydande del av sitt arbete genom just denna skatterättsliga ställning, och den skatterättsliga ställningen är, tro mig eftersom jag sitter i skatteutskottet och håller på med dessa frågor, väldigt svår att motivera vid ett slopande av det formella obligatoriet. Jag tycker inte att utskottsmajoriteten bör utesluta att det efter att den tillsatta utredningen fullgjort sitt arbete kan vara nödvändigt med ett fortsatt utredningsarbete. Det är möjligen en brist i det som utskottsmajoriteten skriver, att man tror att frågorna helt och hållet är lösta i och med den utredningen. Det finns säkert en del ytterligare komplicerade frågor att ta tag i och belysa. Vi får väl se vad utredningen kommer fram till. Oavsett vilken regering som sitter efter nästa val är det sannolikt att precis det kommer att ske. Jag är övertygad om att varje utredning måste sätta sig in ordentligt i de olika delfrågorna innan man lägger fram ett förslag till . När den här frågan slutligen ska avgöras i måste vi ha ett färdigt förslag så att vi ser konsekvenserna av vad vi beslutar. Därmed, fru talman, kommer jag fram till att reservationen blir väldigt konstig. Varför be om en ny utredning utan att först avvakta vilka förslag den nu sittande lägger fram? Om man i stället avvaktar den utredningen kanske man kan lösa en del gordiska knutar och avdramatisera hela frågan. Sedan förbluffas jag faktiskt av att reservanterna ograverat tagit in en text från en motion, nämligen , som inte förefaller särskilt väl insatt i problemställningen. Inte ett kommatecken har ändrats från den motionen. Då är till exempel text avsevärt bättre, för de problematiserar i alla fall hela frågan mycket klart och säger sig vara ute efter en konsekvensanalys innan beslut fattas. har en motionär som i praktiken förespråkar det som reservanterna påstår sig föreslå, nämligen en komplettering till vad den nu sittande utredningen kommer fram till. Den utgår i alla fall från den sittande utredningen och säger att den kanske behöver kompletteras, men det förslaget avslås helt sonika i reservationen. Det verkar vara fråga om vad som skulle kunna kallas contradictio in adjecto. Sammanfattningsvis, fru talman, tror jag att detta i och för sig lilla men känsliga ärende det berör många mer än man tror, särskilt om man sätter sig in i frågan skulle må väl av en ny diskussion i utskottet innan beslut fattas den här gången. Det borde enligt min uppfattning nästan gå att resonera sig fram till en tågordning som anger att man först ska ta ställning till den sittande utredningens förslag och därefter till om ytterligare utredningar behövs innan de nödvändiga lagändringarna sker. Det är nämligen fullständigt kristallklart att det behövs lagändringar. Därför, fru talman, yrkar jag återremiss av ärendet till utskottet, och eftersom ärendet ska avgöras först utgår jag från att alla kan fundera på om inte återremiss är den bästa lösningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:79 Konvention om social trygghet mellan och Redogörelser /06:RRS10 årsredovisning 2005/06:RRS12 styrelses redogörelse angående revisionsberättelsen över Stiftelsen årsredovisning 21 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:270 av ()till statsrådet i offentlig verksamhet 2005/06:271 av ()till statsrådet utanförskap för kvinnor med funktionshinder 2005/06:272 av ()till statsrådet som söker sjukvård 2005/06:273 av ()till statsrådet på feministiskt självförsvar i skolorna 2005/06:274 av ()till statsrådet och utvecklingen i /06:275 av ()till samhällsbyggnadsminister hem, arbetsplats och fritidsparadis Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts