prot · GU0938 · 2006-12-12 00:00:00 — Den andra väldigt viktiga frågan handlar om att vi kan utveckla en samordning och ett stöd mellan socialtjänst, sjukvård, och arbetsförmedling tillsammans, därför att många av de personer som står ganska långt bort från arbetsmarknaden och behöver jobb behöver ett kvalificerat stöd från alla håll utifrån den person de är och de behov de har. Men det här med barnbidraget, : Varför tog du bort uppdraget? 37 (): I går träffade partikamrat flera fackliga företrädare som beskrev hur det nya förslaget om a-kassan från den borgerliga regeringen kommer att slå. En person som också var med på den träffen var arbetssökande . Hon kommer att få sin arbetslöshetsersättning sänkt från till när de nya reglerna slår igenom. Med de här pengarna ska hyran, el och telefon betalas. Dessutom ska de försörja mig och mina två grabbar. Det kommer inte att gå. Det kommer att bli rena katastrofen för oss. Hur ska jag klara mig? Den frågan går till dig, . Hur ska hon klara sig? Är det socialbidrag hon ska leva på? 38 Statsrådet (): Regeringens inriktning är ny och en annan. Vi vill skapa jobb. Vi vill ge människor möjlighet att få jobb som leder till en egen försörjning. Det är grunden för vår politik. Det tilläggsdirektiv som jag har dragit tillbaka som svar på fråga handlar ju om att det är fullt möjligt att göra precis det som ni har gjort i , , nämligen att kommunerna kan gå in och själva besluta om det här. Lägger man det som ett statligt förslag krävs det också en statlig finansiering, vilket gör att det skapar ganska mycket större komplikationer. Men det är inget som hindrar att det här görs på lokal nivå, att det drivs på lokal nivå. Jag har funnit att det är väldigt viktigt att gå in och titta på en sak när det gäller försörjningsstödet, nämligen att ungdomar som finns i familjer som är socialbidragstagare ska ha möjlighet att tjäna extra pengar i form av ett sommarjobb, feriearbete eller ett tillfälligt veckoslutsarbete, vilket många ungdomar har. Detta ska inte räknas in utan ska kunna ske utan att en inskränkning sker i försörjningsstödet. Ungdomar som kommer från ett hem där man kanske saknar möjligheten till egen försörjning och som lyckas med detta ska naturligtvis uppmuntras på alla sätt. Där har jag funnit det viktig att gå in. Och jag hoppas kunna återkomma till hur ett sådant förslag ska utformas. När det däremot gäller den här delen har vi lyft bort tilläggsdirektivet, precis som anger. Men som sagt var, möjligheten finns naturligtvis att på nivå förstärka det här om man så önskar. Arbetslöshetsförsäkringen är det framför allt arbetsmarknadsministern som diskuterar. Men jag angav väldigt tydligt att målsättningen med de förändrade reglerna är att öka möjligheterna till en jobbskapande politik, till att människor får möjlighet att söka jobb och få ett jobb. För den som inte lyckas med det finns naturligtvis försörjningsstödet när a-kassan inte finns till fullo. Regeringen har gjort noggranna beräkningar på hur de här sakerna korrelerar med varandra och funnit att sambandet är ganska litet. Vi tror inte på den stora överskjutningen från a-kassan till försörjningsstödet helt enkelt därför att merparten kommer att ligga på en a-kassenivå som är högre än försörjningsstödet innebär. Därför finns inte det sambandet på ett tydligt sätt, vilket jag tycker ligger som ett understatement i det som anför. Återigen: Grunden är att vi inriktar politiken på flera i arbete, vilket ökar skatteintäkterna för kommunerna, vilket möjliggör för kommunerna att naturligtvis bygga ut välfärdssektorn och andra viktiga saker, vilket innebär möjligheter för att också kunna anställa flera i vård och omsorg och så vidare. Möjligheterna till det här ligger i att vi får i gång jobbskapandet. Det är därför som signalerna ut till dem som är arbetsgivare har varit så tydliga. Det är därför vi sätter in nystartsjobben. Det är därför vi sätter in en jobbgaranti som instrument för människor som har stått länge utanför reguljär arbetsmarknad att också kunna komma tillbaka, att få den där skjutsen, att få ett första jobb som man inte har haft på . Det är grunden för hela politiken. 39 (): Självklart är utgångspunkten för också att människor ska få möjlighet att komma i arbete. Vi bara ser att en mängd av de verktygen har försvunnit: arbetsmarknadspolitik, minskat stöd till vuxenutbildning, rekryteringsbidrag. Dessutom är det svårare att kvalificera sig till a-kassa. Då lär man hamna på försörjningsstödet. Men jag vill återkomma till barnbidraget. Jag tycker att det är väldigt bra att du tar upp att det ungdomar i en familj med försörjningsstöd får som lön från sommararbete och extraarbete inte ska dra ned försörjningsstödet. Jag var ute på ett socialkontor i i i går och där sade man: Självklart, så skulle vi aldrig tänka. Vi tänker ju att de blir vuxna och ska gå i väg till sitt eget liv. Det är helt fel signal. Vi har tyckt och motionerat om detta. Där är vi helt överens. När man tittar på barnfattigdomen, som är en viktig fråga för och som vi samarbetade med Socialdemokraterna och om, ser man att den har minskat. Naturligtvis beror det på att en del människor får jobb, men också på att vi gjorde satsningar på barnbidrag, bidragsförskott, bostadsbidrag och annat som kom till familjer som hade det tufft ekonomiskt. Det känns ju väldigt fel att de barn som har det allra tuffast inte ska få en bättre standard när alla andra barn får det, bland annat barn som har det väldigt bra ekonomiskt. Skillnaderna har ju ökat mellan kommunerna, mellan storstäderna och landet, mellan de utsatta stadsdelarna, mellan familjer och ensamstående föräldrar. En del i dessa skillnader är ju att man inte blir garanterad de välfärdshöjningar som görs för barn. Jag förstår inte varför inte du, , ens vill utreda och titta närmare på frågan. Jag ser fram emot att tillsammans med och en mängd andra barnorganisationer fortsätta att jobba med det här. Men jag är oerhört besviken på att ni inte ens vill utreda frågan. 40 (): Det är uppenbarligen så att det är merparten som angår . För oss socialdemokrater är alla människor lika viktiga. Det är just den grupp som kommer att drabbas särskilt hårt av förändringarna och försämringarna i a-kassan vi vill värna. Därför blir det märkligt att få höra att den gruppen inte är speciellt viktig i . Jag tycker att det är märkligt att när konstaterar att det blir 1,9 miljarder mindre i intäkter till kommuner och landsting skulle det, enligt utredningar, betyda att det blir flera jobb i . Jag förstår inte det. Satsningar på arbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning som gör att företag skulle kunna få tag i personal med rätt kompetens dras bort till förmån för att de arbetslösa blir fattigare. Det är ett nytt som växer fram och ett som inte jag vill vara med i. I Socialdemokraternas ska alla vara med. Jag tycker att det är viktigt att man har en generell försäkring, en arbetslöshetsförsäkring, som ger ett bra stöd. Det du säger, , är att de som har haft stöd från arbetslöshetsförsäkringen ska gå över till socialbidrag. 41 Statsrådet (): Alla ska vara med, säger . Men alla har ju inte kommit med i ert . 1,1 miljon står ju utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Ni har ju inte gett dem chansen. Det är precis det vi vill göra, därför att vi värnar att människor ska ha möjlighet till egenmakt. Välkomna till verkligheten! Jag vet inte var ni har varit. Arbetsmarknadsutsikterna från Ams visar på en stor ökning av sysselsättningen och arbetskraften. Arbetsmarknaden är mycket stark med många nya jobb. Så här börjar det se ut. Vi håller på att vända på det här. Vi håller på att ge möjligheter åt människor. Barnfattigdomen, , har inte minskat utan tvärtom ökat om man ser den , vilket åtminstone jag får indikationer och skrivningar om, och det oroar mig mycket. Men det är naturligtvis så att för den familj med barn som befinner sig under sämst ekonomiska omständigheter ökar möjligheterna allra mest om föräldrarna får tillgång till ett jobb. Så är det. Och det är det som är vår främsta strävan. Vi nöjer oss inte med att försöka satsa på det näst bästa, som ni har gjort, nämligen fortsatt bidragsförsörjning. Det människor önskar sig är naturligtvis möjlighet till egen försörjning via jobb. Därtill står vår strävan. Sedan ska vi ha skyddsnät för att fånga upp när det inte fungerar på det sättet eller när jobben inte kommer alla till del. Därför har vi kvar försäkringssystemen. Därför ska det sociala skyddsnätet finnas. Men vi kan inte tappa bort det som är det viktigaste målet, nämligen möjlighet för människor att få jobb och egenförsörjning. Där finns den stora utmaningen, och den har varit försummad . Det är därför som vi nu storsatsar på det området. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2006/07:104 om alkoholfrågan en tydlig folkhälsofråga 42 Statsrådet (): har frågat vad jag konkret tänker göra för att fortsätta arbetet för att flytta fram folkhälsoperspektivet inom den europeiska alkoholdebatten. har vidare frågat vad jag avser att göra för att det ska bli möjligt för att ensidigt återinföra de införselnivåer vi hade före vårt EU-inträde. Inledningsvis vill jag betona att regeringen generellt vill verka för en restriktiv alkoholpolitik. Regeringsförklaringen slår fast att det är angeläget att minska alkoholkonsumtionen eftersom det förbättrar folkhälsan och minskar många sociala problem. Det sägs också tydligt att ska arbeta för en mer restriktiv syn på alkohol inom EU. Alkoholen är en ödesfråga för folkhälsan. Det är angeläget att minska alkoholkonsumtionen både för att förbättra folkhälsan och för att minska de många sociala problem som alkohol för med sig. Regeringen ser både det nationella och det internationella arbetet som mycket viktigt. har på flera sätt varit glädjande ur alkoholpolitisk synvinkel, både på hemmaplan och inom EU. Aktuell statistik från Sorad (vid ) visar att alkoholkonsumtionen i fortsätter att sjunka. januari sjönk totalkonsumtionen i jämförelse med . Systembolaget ökade sin försäljning som resandeinförseln minskade . Smugglingen var totalt sett oförändrad, medan Internetförsäljningen har ökat . Internethandeln anses visserligen inte uppgå till mer än drygt en halv procent av den totala konsumtionen, men om utvecklingen fortsatt på samma sätt som skulle den ha inneburit ett hot mot Systembolagets alkoholmonopol och den svenska alkoholpolitiken. Därför instämmer jag med frågeställaren att folkhälsoperspektivet på alkoholfrågan har stärkts inom unionen i och med dom i det så kallade Joustramålet . Domen har klargjort att det bara är varor som importeras för eget bruk och där transporten sköts av köparen personligen som är befriade från punktskatt i hemlandet. Om sedan generaladvokatens förslag till avgörande i det så kallade Rosengrenmålet, att förbud mot import av alkoholvaror över Internet är förenligt med , också blir domstolens slutliga dom är det ytterligare ett steg framåt för folkhälsoperspektivet i alkoholpolitiken inom EU och ett erkännande av svensk alkoholpolitik. En annan aktuell och betydelsefull händelse är att ett enhälligt ministerråd nu har välkomnat kommissionens strategi för att minska de alkoholrelaterade skadorna inom EU. Rådsslutsatserna och strategin utgör tillsammans en viktig plattform för att behandla alkoholfrågor ur ett folkhälsoperspektiv inom EU och för det fortsatta arbetet mot en balanserad och mer hälsoinriktad alkoholpolitik. Jag har i flera sammanhang betonat att jag ser strategin som ett första steg och att det nu är viktigt att gå vidare åtgärder behövs inom många politikområden. Det gäller till exempel konsumentskydd, reklam- och marknadsföring, transport, skattefrågor och andra frågor som rör den inre marknaden. Därför var den debatt som föregick omröstningen om rådsslutsatserna i ministerrådet glädjande och inspirerande, eftersom den så tydligt visade hur angelägen samtliga medlemsstater anser att denna fråga är och att folkhälsoperspektivet fått en väsentligt mer framskjuten plats i flertalet medlemsstater. Det är viktigt att fortsätter att driva frågan och fortsätter att hjälpa till att utveckla folkhälsoperspektivet på alkoholområdet. Jag hoppas också att kan bidra med goda exempel och kunskapsutveckling, inte minst när det gäller området alkohol och unga där vi har mycket erfarenhet. När det gäller den andra frågan, om införselkvoter, är det min bedömning att det varken finns några entydiga svar om den kommande utvecklingen eller några snabba lösningar på denna fråga. har en överenskommelse med de övriga nordiska länderna att tillsammans verka för en generell höjning av alkoholskatterna inom EU och en halvering av de så kallade indikativa nivåerna och att dessa bör anses som maximigräns för privat införsel. I förhandlingarna om det så kallade cirkulationsdirektivet (direktiv /12) har de nordiska länderna tillsammans arbetat för att uppnå detta. har, med stöd från och i rådsarbetsgruppen, hävdat den nordiska positionen när det gäller de indikativa nivåerna. Kommissionen har avvisat den nordiska ståndpunkten med hänvisning till den inre marknaden och gränskontrollen. Inte något annat land har stött den nordiska ståndpunkten. Positionerna är därmed låsta, och beredningen av ändringsförslagen om cirkulationsdirektivet har avstannat. Detta visar hur svårt det är att nå framgång i denna för svensk del så viktiga fråga. Att därför nu försöka verka för att ensidigt ska återinföra de införselnivåer vi hade innan vi blev EU-medlemmar bedömer jag som politiskt mycket svårt. Regeringen har inte gett upp frågan om kraftigt minskade införselkvoter, men vi måste försöka hitta nya konstruktiva vägar att driva frågan vidare. Jag välkomnar därför kommissionens förslag att inrätta ett forum för alkohol och hälsa för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att genomföra strategin och minska de alkoholrelaterade skadorna, och jag hoppas att vi inom ramen för det nya forumet ska kunna föra positiva och konstruktiva diskussioner om frågor av gränsöverskridande karaktär, som till exempel införselkvoter och andra komplicerade frågor. Jag tror att detta kommer att öka förståelsen för varandras särskilda problematik och kulturella förutsättningar och förhoppningsvis också bidra till att hitta nya lösningar. 43 (): Jag vill börja med att tacka ministern för det långa och ordrika svaret. Jag tycker dock att jag kan konstatera att det inte går att hitta några egentliga svar på mina frågor i all denna text. Jag har inte frågat vad den förra regeringen gjorde för att flytta fram folkhälsoperspektivet på alkoholområdet. Jag har inte heller frågat vad ordförandeskap har åstadkommit av sina löften på det här området inför sitt halvår som ordförandeland. Jag har inte frågat hur den nordiska ståndpunkten har utvecklats eller hur det har gått med det nordiska samarbetet på det alkoholpolitiska området. Jag har inte heller frågat vad som står i maktkartellens regeringsförklaring, för den är redan känd. Jag har inte begärt att få någon redogörelse för läget vad gäller alkoholkonsumtionen i . Vi kan ta reda på det på andra sätt. Innehållet i EG:s dom har jag inte heller begärt att få redovisat. Det var delvis på grund av den domens innehåll, som jag dessutom redogjorde för i min interpellation, som jag ställde de här frågorna. Egentligen är det ganska intressant att läsa det här svaret och jämföra det med det svar som jag fick från vår förre folkhälsominister, , . Innehållet är till många delar detsamma. Jag har ju debatterat alkoholpolitik med under förra mandatperioden och läst vad både den nuvarande folkhälsoministern och hennes partikamrater då skrev i sina debattartiklar på det alkoholpolitiska området. Det intressanta är ju att står här i kammaren som företrädare för maktkartellen och inte som företrädare enbart för sitt eget parti. Under den förra mandatperioden uppfattade jag situationen som sådan att det fanns en tydlig skiljelinje när det gällde alkoholpolitiken. På ena sidan stod koalitionspartner, , som alla förordade en friare tillgång till alkohol, i och för sig på lite olika sätt, men ändå. På den andra sidan stod det dåvarande regeringsunderlaget och , som företrädde den traditionella, restriktiva svenska alkoholpolitiken. Med anledning av EG-domen som just, som påpekar, signalerar den här ökade insikten om att alkoholen inte är vilken handelsvara som helst tycker jag att det skulle vara intressant att höra vilka åtgärder , som företrädare för regeringen, inte som kristdemokrat, är beredd att vidta för att gå vidare med den politik som , tycker jag, mycket förtjänstfullt drev före valet. Och åtminstone när man läser regeringsförklaringen kan man tycka att ni har fått väldigt stort gehör för den politiken hos de tidigare mycket alkoholliberala partierna i maktkartellen. Men man kan också tolka svaret som att en kravställande oppositionspolitik har gått över till att bli en avvaktande regeringspolitik. Är det nu EU som bestämmer dagordningen, som bestämmer hur vår alkoholpolitik ska utvecklas ? Eller har regeringen en egen agenda jag kan inte utläsa det i svaret? Och när kommer i så fall de praktiska exemplen på det? Jag tycker att väljarna har rätt att få veta om maktkartellens regeringsdeklaration bara är tomma ord eller om regeringen har en egen politik för hur vi ska driva den här frågan vidare. 44 (): Jag vill också tacka statsrådet för ett ordrikt svar. Även om i det här fallet inte var riktigt nöjd med svaret därför att han ansåg att han inte hade fått svar på de frågor som han hade ställt tycker jag att svaret väcker många andra intressanta aspekter på den här frågan. driver en restriktiv alkoholpolitik, och det syns mycket tydligt i jämförelse med andra EU-länder. En avgörande del för restriktiva alkoholpolitik är just Systembolagets försäljningsmonopol. Flera händelser visar att EU mer och mer börjar se alkoholpolitiken som en folkhälsofråga och inte bara som en näringspolitisk fråga. Och för att använda ett känt uttryck i andra sammanhang skulle man kunna utropa: äntligen! Jag tror nämligen att det är precis den vägen vi ska gå. Om vi vill nå någon med den svenska restriktiva alkoholpolitiken på Europanivå handlar det just om att styra in på folkhälsoperspektivet. Och det tycker jag verkar lovande så här långt. Regeringsförklaringen innebär att den borgerliga regeringen sluter upp bakom den svenska linjen om en restriktiv alkoholpolitik. Det är glädjande, inte minst med tanke på att det har funnits borgerliga partier här i som har gått i en motsatt riktning när det gäller just den svenska alkoholpolitiken. är det borgerliga parti som varit mest tydligt och stått fast vid sin linje. ingår ju i ett regeringsalternativ som består av allianspartierna, och där finns det fortfarande en hel del åsikter om just att man vill kvarstå vid sin traditionella politik. Det handlar framför allt om Systembolagsmonopolet, som har varit uppe till diskussion. Och jag vet att det har funnits uttryck för det i socialutskottet när vi har behandlat de ärendena under den förra mandatperioden. Det gäller även skattetrycket på alkoholen. Man kvarstår fortfarande vid åsikter om att man vill sänka alkoholskatten. Det gäller också införselkvoterna, även om är lite svävande här just när det gäller vad man ska välja för väg i de sammanhangen. Jag skulle egentligen vilja efterlysa tydligare svar från statsrådet: Vad anser statsrådet just kring de här frågorna när det gäller Systembolagets monopol, när det gäller skattetrycket och skattefrågan och när det gäller de här införselkvoterna? Kommer att stå kvar vid sin enormt restriktiva alkoholpolitik? Och kan här garantera att det faktiskt är en enhetlig politik som också står för regeringen i och med att man nu ska fatta kollektiva beslut i de här sammanhangen? Det som ändå gör mig lite orolig när det handlar om skattefrågan är hur skatteutskottets ordförande svarade i Alcohol Update nr 10 2006 på följande fråga: är ju tillsammans med och positiva till alkoholskattesänkningar. Hur går det att driva frågan framöver i regeringen tillsammans med ? Han svarade: Jag har upplevt i diskussionen att det finns många företrädare inom kd som också förstår att något måste göras på alkoholområdet för att få bukt med den illegala marknaden. Även om nu regeringen inte har sagt något specifikt i budgetpropositionen utgår jag från att man måste komma med ett förslag. Jag uppfattar också att kd:s motstånd i högre grad gäller sprit än öl och vin, det vill säga det jag vill kalla för måltidsdrycker. Vad är inställning till detta? 45 Statsrådet (): Jag får väl uttrycka viss förundran över att svaret uppenbarligen var alltför omfattande, enligt tyckande. Målsättningen var naturligtvis att försöka ge en bild av allt det som faktiskt har hänt i ett längre perspektiv men också sedan vi kom till makten. Jag tycker att det är lite viktigt. Den här frågan har redan varit väldigt högt prioriterad för regeringen. Även om debatten med naturligtvis skedde mot en bakgrund av att han hade haft ansvar för frågorna har jag haft ansvar för frågorna . Och det här är kanske en av de frågor som det har varit absolut mest fokus på för vår egen del men också medialt. Därför förvånar det mig något att inte en sådan beskrivning ändå kan uppskattas. Sedan noterade jag att använde ordet maktkartellen i stället för regeringen. Det är möjligt att vi ska ha den nivån på debatten här i kammaren. Jag är lite förvånad över det, måste jag dock säga. Jag skulle gärna vilja berätta vad jag personligen, i egenskap av folkhälsominister, har gjort under de här månaderna, hur jag har arbetat med frågan. En av de allra första saker som jag fick vetskap om var att frågan om en gemensam strategi för EU när det gäller att förebygga alkoholrelaterade skador, alltså , höll på att ramla under bordet och över huvud taget inte komma upp på kommissionens bord. Detta föranledde mig att skriva ett brev till den ansvarige kommissionären och tala om vikten av att ville stödja en restriktiv alkoholpolitik inom EU och att vi såg det som angeläget att den här frågan kom upp på kommissionens bord. Vi hade också kontakt med , vår egen kommissionär, som hjälpte till att skjuta på i frågan, och frågan kom upp på kommissionens bord. Det fattades ett enhälligt beslut av kommissionen. Och när jag nu var på ministerrådsmöte för att diskutera och debattera denna alkoholstrategi och anta rådsslutsatser var det så uppenbart att det har skett en åsiktsförändring i EU. Här sitter nu alla medlemsstaterna, som gemensamt har antagit en strategi där man säger att alkoholen är en folkhälsofråga och inte en vara, vilken som helst. Den har speciella förtecken och bör betraktas med speciella ögon ur ett folkhälsoperspektiv. Det är nytt. och se att det var annorlunda då! Och här vill jag ge en eloge till den tidigare regeringen, som har gjort ett bra arbete för att bygga de här allianserna i EU-arbetet. Det är vår avsikt att fortsätta och jobba vidare i de strukturerna. När det gäller ministerrådsmötet var det nästan rörande att se hur alla länder ville komma till tals. Alla begärde ordet, utom , vill jag minnas, för att berätta vad de på hemmaplan gör för att öka trycket med att minska alkoholkonsumtionen. Det finns ett annat synsätt. har varit en del av att föra frågan fram dit, och jag vill verkligen fortsätta det arbetet. Även om tillhör ett parti som är mycket kritiskt mot EU måste man säga att det är oerhört viktigt att vi har ett samarbete på den nivån. Det spelar roll för vilken situation vi har kring alkoholfrågan här i . Man kan inte titta på alkoholen enbart ur ett nationellt perspektiv hur gärna man än skulle vilja, inte heller som miljöpartist. Jag förutsätter att faktiskt ser det här som en EU-relaterad fråga. Jag har inte hunnit svara på alla frågorna, men jag avser att komma tillbaka till dig i nästa omgång. 46 (): Det är ganska roligt att lyssna på våra ministrar som när det passar säger att de faktiskt bara har haft på sig. har man jobbat i hela två och en halv månader, och det skulle betyda så mycket.