prot · GT09118 · 2006-05-08 00:00:00 — Jag vill höra från hur man kan börja det arbetet att bygga upp en fortsatt ljus framtid för med att sparka ut 1 000 befintliga studenter som redan finns där nu och att avskeda 150 lärare som är anställda på högskolan för att spara som ska användas, enligt överenskommelsen just utanför i , till att avskaffa förmögenhetsskatten. Det talas om att gynna denna fina högskola den som vi har satsat så fantastiskt och framgångsrikt på, med den största forskningsresursökningen av nästan alla högskolor i hela för , och som studenterna satsar sin tid på. Hur kan tala så väl om den och engagera sig så vältaligt för dess utveckling och framtid? Verkligheten är att han motionerar i denna kammare om att ta bort 1 000 studenter som redan finns och som ska skickas hem och avskeda 150 lärare som redan är anställda för att spara till avskaffad förmögenhetsskatt. Förklara det först, och så ska vi sedan gå igenom frågorna om vetenskapsområdet. 18 (): Vi har tydligen uppfunnit en ny interpellationsform, interpellation till ledamöter från statsråd. Jag föreslår att vi tar upp i gruppöverläggningar med talmannen hur vi kan institutionalisera den formen så att statsråden också kan ställa frågor till oss ledamöter. Det är enkelt att svara på frågan. Vi har föreslagit en lägre ökningstakt av anslaget till högskolorna i våra budgetförslag och fördelat om dem lite grann på olika områden. Men vi kommer inte att dra in några pengar för några högskolor. Men vi har föreslagit en lägre ökningstakt för att i stället satsa på kvalitet och forskning och liknande saker. Det är det budgetalternativ som vi kristdemokrater har stått bakom och som vi har jobbat för. När pengar kommer erkänner jag gärna att har fått relativt sett jämfört med andra högskolor och universitet en bra utdelning. Det är vi tacksamma för. Som tur är finns en klok högskoleledning där och en bra rektor. Vi använder pengar på ett förnuftigt sätt. Vi använder dem just till bland annat kvalitetshöjning. Det blir inte de nya platser som påstår, inte fullt ut i varje fall. Det är omöjligt att klara av detta med en rimlig kvalitet. Interpellationen handlar om: Varför kan man inte fatta beslut om att ge och Ingenjörshögskolan vetenskapsområdet teknik eller delar av det området? Man behöver inte ens skicka med nya pengar. Det finns pengar insamlade från företag, stiftelser, kommuner och landsting. Om lyssnar på frågorna kanske han kan svara på dem också i stället för att ställa frågor till mig om detta. Vi kan också diskutera budgetfrågor. Men vi kan säkert göra det i separat sammanhang. Men varför fattar man inte beslutet? Jag misstänker att det finns många ansökningar inne hos departementet. som statsråd vågar inte välja. vågar inte säga: Det här prioriterar jag framför det andra. Han inser att han kanske blir populär på vissa ställen, men han får också kritik från andra ställen. Då måste man fatta beslut och stå lite tufft i snålblåsten. Mitt intryck är att väljer den enkla vägen: utredningar, utredningar och utredningar. Det blir alltså mycket snack men lite verkstad på . 19 Utbildnings- och kulturminister (): Detta är en debatt och inte en fråga. Vi har mellan riksdag och regering två former. Dels har vi frågan, där man ställer en skriftlig fråga och får ett svar, och så är det färdigt, dels har vi det som kallas för interpellationsdebatt. Ledamoten ställer en fråga, och sedan är det en debatt om de politiska skiljelinjerna mellan alternativen. Jag ska inte be om ursäkt för att jag frågar eller bara påstår rakt ut. ska jag påstå igen. Jag hoppas att alla på läktaren nu lyssnar på mig. har i bästa fall inte läst på sin politik. I värsta fall är det något annat omdöme jag borde använda. lämnade ni in en motion till . Ni föreslog att man ska ta från högskoleanslaget för att använda till att finansiera sänkta skatter i enlighet med från . Detta är pengar som redan betalas ut. För att de pengarna ska tas bort är det inte tal om att begränsa en ökning. Då ska man rycka undan mattan under fötterna för den verksamhet som redan bedrivs under innevarande budgetår. Det finansierar 150 lärare och 1 000 studentplatser vid . som kandiderar till för just borde väl kunna stå för det inför sina väljare på högskolan, sina väljare i och alla de företag som gläds över den fina samverkan med högskolan. Han borde titta dem i ögonen och säga: Den här fina högskolan som alla skryter så över, jag ska börja mandatperioden med att ta ifrån den 1 000 platser, 150 lärare och 70 miljoner. Det gör inte . Han har inte modet att stå upp rakryggat och försvara sin politik. Han försöker låtsas som att det handlar om att ta bort någon vag framtida ökning som ingen har sett. Det är osanning. Platserna finns, och pengarna betalas ut. Ni vill ta bort dem. Jag är glad över engagemanget för att ha vetenskapsområdet på flera områden. Jag är glad över engagemanget för att göra universitet i den egna hembygden. Jag hade varit glad om det hade setts på den borgerliga kanten lite oftare när vi hade den fördomsfulla och kategoriska nedvärderingen av de nya lärosätena och de nya universiteten. Det var namn som bygdeuniversitet, nedsättande omdömen om lärosätena i , , och andra. var inte med och kritiserade detta då, och det hedrar honom. Men det hade varit trivsamt och trovärdigt , när han slåss för , om han då hade varit på samma flank som vi och tagit matcher med de moderater som var emot det här på ett alldeles konsekvent sätt. Vi har en stor mängd ansökningar från mycket ambitiösa lärosäten som vill gå vidare i sin utveckling , , och ett flertal andra. Många av dem de allra flesta är väldigt bra. Men vi har många och verksamheten är stor. Var och en av dem har egna individuella önskemål. vill till exempel att man ska göra om hela det vetenskapsområdesbegrepp som är gemensamt för lärosätena i . Därför tycker jag att det är rimligt att vi nu tar en titt på detta och bestämmer oss för en ordning som alla kan vara överens om. Då slipper vi det misskrediterande och förtroendesänkande ifrågasättande av procedurerna som vi hade till exempel när det gällde den senaste omgången. Då gällde det , , och . Jag tycker att det stärker förtroendet för de lärosäten som får sin befordran om det sker som resultat av en transparent, genomtänkt process där de olika lärosätena kan vägas mot varandra på ett öppet vis. 20 (): I motsats till statsrådet ska jag försöka fokusera på det som debatten handlar om, det vill säga . I budgetfrågan vill jag bara säga att vår linje alltid har varit att ha en lägre utbyggnadstakt i antal platser och hellre fokusera på kvalitet och forskning. Där går vår linje hela vägen i diskussionerna. Vi har inga planer på att avskeda någon som är anställd på någon högskola, så det kan vi gott avfärda på en gång. Det handlar helt enkelt om att statsrådet inte ger besked. Man säger att man vill förverkliga projektet om vi får examensrätt. Vi behöver inte få hela området, om det passar statsrådet bättre. Men vi kan ta hela området, och då kommer vi att nyttja en viss bit av det. Vi fokuserar nämligen på några saker och försöker inte vara bäst på allt. När det handlar om pengarna kan vi till och med avstå från dem. Det finns ett starkt engagemang i det omgivande samhället, och det byggs upp en forskningsfond som kommer att omfatta . Det engagemanget riskerar att knäcka. Han segdrar frågan och vågar inte fatta beslut där han ser att det finns en möjlighet att göra någonting som inte kostar honom pengar. Det kostar inte statskassan pengar i det här läget, utan det handlar om att ge möjlighet. Det handlar om att öppna de dörrar som håller stängda och låta det lokala engagemanget, den vetenskapliga kvaliteten och det arbete som bedrivs på högskolan få blomma ut och utvecklas på det sätt som pågår just . Men i stället riskerar politik på grund av en oförmåga att fatta beslut och att våga välja att leda till att det engagemang som finns förtvinar. Släpp fram möjligheterna i stället för att begränsa och försöka föra debatten om helt andra politikområden, vilket verkar vara taktiken från sida. Jag beklagar det. Jag hade hoppats att man kunde ha öppnat en dörr utan andra åtaganden och därmed släppa fram ett engagemang. Därmed skulle man också utveckla utbildningen, men även de små och medelstora företagen med skriande behov av ökad teknisk kompetens som kan bidra med. 21 Utbildnings- och kulturminister (): Jag hörde de sista orden: skriande behov i näringslivet av fler tekniker. Kontrastera det mot det tidigare inlägget om färre platser 17 000 färre platser i och 1 000 platser färre i ! Det var ytterligare ett intressant besked. vill att vi ska bestämma vem som ska få vara vetenskapsområde. ger han klart besked; det blir inga nya pengar. Man kan få hänga upp en emaljskylt på dörren. Den kan vara fin och ha guldskrift. Det ger en ny etikett. Men det blir inga nya pengar. Jag respekterar den ståndpunkten. Men min åsikt är att när man blir vetenskapsområde så är det ett ansvar gentemot studenterna och gentemot det omgivande samhället att fylla det med en gradvis höjd ambitionsnivå. Det vill jag att det ska vara i samtliga fall. Det är uppföljningen av detta som gör att när blev vetenskapsområde har det resulterat i att har fått en större tilldelning av forskningsresurser än kanske något annat lärosäte i hela . Så är det just för att vi menar allvar med det viktiga beslutet att tilldela vetenskapsområden. finns det ett engagemang som är ärligt och ambitiöst från näringslivet i att satsa pengar. säger att det är ytligt och att det går tillbaka och att det går bort med modet. Om det inte blir något nu försvinner pengarna, säger han. Det tror jag inte. Jag tror att det är ärligare än så. Jag har träffat donatorerna och jag har träffat högskolan. Jag tror inte att det är så. Jag tror i stället att man vill ha en ambitiös, offensiv satsning av det slag som vi har. De pengar som man har donerat och förpliktigat räcker . Högskolan har inte sagt att den inte avser att söka pengar därefter. Den har bara sagt att de inte vill söka pengar . Några pengar som högskolan har och som skulle kunna fylla upp de 1 000 färre platserna och de 150 avskedade lärarna har inte ställts i utsikt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:350 om forskning om agerande under 22 Justitieminister (): har frågat statsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att ska uppfylla den avslutande deklarationen från om Förintelsen, för att öppna upp militära arkiv som kan belysa agerande under samt för att underlätta forskning av svenska myndigheters agerande under . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Forskning om agerande under är viktig för att vi ska förstå vad som hände då men framför allt för att vi ska kunna dra viktiga lärdomar för framtiden. Regeringen tog därför initiativ till arbete som bedrivs inom ramen för forskningsprojektet till nazismen, Nazityskland och Förintelsen. Projektet är framgångsrikt, och forskningsresultaten har bidragit till värdefulla insikter och kunskap om svensk nutidshistoria. Som nämner initierade regeringen arbetet med en lagändring som innebar att sekretessen inom stora delar av Säkerhetspolisens verksamhet hävdes för uppgifter som härrör från tiden . Lagändringen trädde i kraft . I samband med lagändringsarbetet avseende Säkerhetspolisen uppmärksammade regeringen behovet av ytterligare en utredning för att se över förutsättningarna för ökad offentlighet även för arkivuppgifter vid den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten fram . En person har förordnats för att biträda Försvarsdepartementet med att utreda frågan. Resultatet av utredningen bereds inom . Inriktningen av detta arbete är att finna en lösning som möjliggör för forskare att få tillgång till uppgifter hos Försvarsmaktens militära underrättelse- och säkerhetstjänst. På regeringens initiativ har viktiga steg alltså tagits för att öka öppenheten och underlätta för forskningen. Det finns emellertid flera aspekter som måste beaktas och analyseras innan nästa steg tas, inte minst hänsynen till enskildas integritet. Jag kommer med intresse att ta del av resultatet av den utredning som pågår. Först när detta är klart kan regeringen ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som bör genomföras för att underlätta för den forskning som pågår på området. Regeringens målsättning ligger dock fast. Vi kommer beslutsamt att fortsätta arbetet med att underlätta öppnandet av och tillgängligheten till arkiv så att dokument som har samband med Förintelsen görs tillgängliga för forskningen. 23 (): Låt mig inledningsvis tacka för svaret. Vi lever i när nazismens övergrepp och Förintelsen går från att vara ett minne hos levande människor till att bli historia. Den dagen som det inte längre finns någon som kan rapportera om helvetet i koncentrationslägren eller förintelselägren blir det också lättare att i efterhand skriva om historien. har gjort en hel del insatser för att uppmärksamma nazismens brott, i synnerhet under statsminister ledning. Men var det i svårt att fundera över vad vi själva gjorde för fel. Hur tyskvänliga var vi i ? Vi har levt i en tro i det här landet att neutraliteten, som var ett effektivt sätt att hålla oss undan från krig, också var det moraliskt riktiga. Alla vi också justitieministern själv som är födda har fått lära oss i skolan att var den goda kraften som stod neutral mellan ondskans makter. Så var det ju inte riktigt. Vi stod neutrala och var alliansfria därefter för att slippa hamna i krig, men man kan inte säga att det var godheten personifierad. Att stå utanför ett krig mellan nazism och demokrati eller mellan kommunism och demokrati är inte något vi ska vara stolta över. Trots detta har tagit ett par intressanta initiativ, som jag var inne på, i synnerhet i och de efterföljande forskningsprojekt som har kommit fram med en hel del om hur och svenskar agerade under . I den avslutade deklarationen från sägs det så här: Vi delar åtagandet att sprida ljus över de mörka fläckar som finns i Förintelsens historia. Vi kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta öppnandet av arkiv för att säkerställa att alla dokument som har samband med Förintelsen görs tillgängliga för forskare. Man talar alltså om alla nödvändiga åtgärder. rapporterar de som forskar om nazism i och koppling till att de möts av extremt långa väntetider när de forskar. De möts av att arkivförteckningar saknas hos , och de möts av att de militära arkiven inte har öppnats. Deras slutsats är att detta drastiskt sänker kvaliteten på deras forskningsarbete och försvårar deras sökande efter kunskap. Man säger också att svensk praxis avviker på ett negativt sätt. Vi är väldigt stolta över vår offentlighetsprincip i , men just på det här området är det svårare för forskare att få tillgång till material om vad svenskar och svenska myndigheter gjorde under än vad det är för till exempel forskare i eller i andra länder. Det är alldeles uppenbart att inte har uppfyllt åtagandet från . Alla nödvändiga åtgärder har inte vidtagits. Till och med de som på regeringens uppdrag ägnar sig åt att forska och söka kunskap om nazismen säger själva att de inte kan få fram den forskningen och den kunskapen på grund av bristande politisk vilja. Vad är det för forskning och kunskap vi inte får? Det handlar om forskning om krigsförbrytare som gav en efter . Såvitt är känt har vi bara skickat en krigsförbrytare tillbaka till rättegång. Det handlar om forskning om den svenska nazismen efter 1945. Det handlar om forskning om nazism i officerskåren och polisen. Det handlar om vad vi visste om Förintelsen genom . När visste om de övergrepp som skedde? är det löftet från gavs. Då svarar justitieminister : Vi ska beslutsamt fortsätta arbetet med att underlätta tillgängligheten till alla dokument. efter konferensen säger justitieministern att han ska analysera en utredning. Jag har två konkreta frågor till justitieministern. Har uppfyllt sitt åtagande från ? Är beredd att verka för att uppfylla de krav som forskarsamhället ställer, bland annat en kortare sekretesstid, när det gäller att komma fram till kunskap om vad som skedde under nazismen? 24 Justitieminister (): Jag tror inte att det finns någon skillnad på och mitt intresse av att forskningen ska kunna ta del av så mycket som möjligt när det gäller agerande . Jag kan säga att det nog finns många inom den svenska högern som bör vara väldigt oroliga för kopplingen med nazismen. Det var där kopplingarna fanns. Sedan finns det också all anledning att se hur olika myndigheter i har agerat i frågor. Men det är alldeles felaktigt att ingenting har skett, som säger. verkar tillhöra dem som först kommer med ett påstående och sedan argumenterar mot det påståendet. Det påståendet är att ingenting har gjorts. Det är fel. Det vet du ju om själv. Det har gjorts lagändringar 2003 precis på det sätt som utlovades för att man ska kunna få ta del av arkiven. Hur kan man stå och säga att ingenting har skett och att det bara har initierats en utredning? Det är en lagändring. Därutöver har det också initierats ett arbete när det gäller försvarets del, och det arbetet påbörjades och upprepar jag det för att vi inte ska behöva höra igen att ingenting har skett . Därefter har det arbetet fortsatt att beredas. Vi arbetar vidare. Vi har gjort många av de saker som har sagts, och vi arbetar vidare med de delar som återstår. Det finns ingen skillnad i intresse mellan och mig när det gäller att forskningen ska få så stor hjälp som möjligt för att kunna bedriva ett effektivt och bra arbete. 25 (): Det var ett intressant inlägg från justitieministern. Det har skett en massa. Ja, det är det som står i den interpellation jag har ställt till justitieministern som justitieministern nu upprepar. Jag tvingas att upprepa vad har förbundit sig till vid den konferens som bjöd in till i , nämligen att man ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta öppnandet av arkiv. Det är sant att det har skett en lagändring. Det är sant att det i samband med det arbetet tillsattes en utredning för att se hur man skulle gå vidare. Men säger ju forskarsamhället, de som försöker att utreda vad som skedde under nazismen, bland annat i ett brev till att det finns ett bristande politiskt intresse som ligger bakom att man inte kan söka den här kunskapen. Då är frågan: Har man vidtagit alla nödvändiga åtgärder? På den frågan kan svaret inte bli något annat än nej. Även om det skedde en del i början direkt efter konferensen är det faktiskt, med förlov sagt, ganska svagt att säga att vi beslutsamt ska agera vidare och titta på en utredning som vi tillsatte . Här finns det också ett bekymmer, och det är ganska symtomatiskt för hur agerar under socialdemokratiska regeringar. Vi pekar ut att det är viktigt att söka kunskap. Under konferensen satte sig statsminister på ganska höga hästar och berättade att alla andra skulle söka kunskap om vad som har skett i deras länder. Sedan kör vi i gång ett kort arbete, och sedan händer inte så där jättemycket. Varför är det här viktigt? Jo, det är viktigt för att om vi på allvar ska lära oss någonting av historien måste vi lära av de misstag som har begåtts i . Det är viktigt att söka kunskap om vad tyskar har gjort. Det är viktigt att söka kunskap om vad som har skett i andra länder. Men vad var det som gjorde att vi i var tyskvänliga? Vad var det som gjorde att det fattades beslut som innebar att sannolikt bara en enda krigsförbrytare har återsänts till rättvisa och rättegång, något som justitieministern normalt sett brukar tycka är viktigt? Vad var det som gjorde att vi tillät tyska soldater att åka genom ? Visste vi saker om vad som skedde eller inte? Alla dessa frågor kan vi söka kanske inte hela svaret på, men en större del av svaret om och regeringen vidtar ett antal åtgärder för att öppna arkiven. Det är det forskarna säger. Forskarna är inte nöjda med den lagändring du hänvisar till. I brevet har de också tagit upp lagändringen och sagt att det var ett steg i rätt riktning, men de kommer fortfarande inte in i militärens underrättelsetjänsts arkiv. De vet fortfarande inte om FRA visste vad som skedde i Förintelsen. De har fortfarande väntetider för att få ut uppgifter från därför att man saknar resurser att bistå forskarvärlden. Så ser verkligheten ut. Det är svagt att i det läget raljera över att det ifrågasätts att regeringen har gjort för lite. Det är inte jag som säger att det är ett bristande politiskt intresse. Det är ett antal ledande historiker i som försöker söka sanningen om vad gjorde under nazismen. De säger att det finns ett bristande politiskt intresse som gör att vi inte får fram den sanningen. Har de fel? Det är de som säger att det behövs en kortare sekretesstid och åtgärder för att öppna Musts och . Har de fel? Det är inte jag som har hittat på det här, justitieministern. Sedan finns det en springande fråga. Det är viktigt att uppfyller sina internationella åtaganden. Vad är och regeringens åsikt? Har vi uppfyllt slutdeklarationen från ? Har vi vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att öppna arkiven för att sprida ljus över historien? Blir svaret ja kan vi ägna oss åt en juridisk tolkning av vad den där deklarationen betydde. Det vore intressant att få svaret efter konferensen som stod värd för. Har vi uppfyllt åtagandet? Har vi gjort vad vi sade? Har vi genomfört det som slog på stora trumman för eller inte? 26 Justitieminister (): Menar du på fullt allvar, , att du tror att alla nödvändiga åtgärder innebär att öppna alla arkiv ? Då undrar jag om du verkligen är seriös nog för att vi ska kunna ha en ordentlig debatt. Det verkar ju vara det du tror. Det är klart att det skulle vara rena drömmen för en enskild forskare om vi inte hade någon sekretess över huvud taget. Det vore väl mycket märkligt om regering och riksdag lämnade över ansvaret och sade att här vill en forskare ha det på ett visst sätt och då måste vi göra så. Det kan väl inte vara en enskild forskare som ska styra den avvägning som måste göras när det gäller om vissa uppgifter ska vara sekretessbelagda eller inte. Det sätt som det här tolkas på kan ju inte innebära något annat än att alla arkiv ska öppnas. Och kan väl ändå inte tro att det var det som var meningen? I så fall behöver vi inte ha sekretessbestämmelser över huvud taget. Då tycker jag att ska motionera i om att man ska ta bort sekretessbestämmelserna. Jag har inte sett någon sådan motion. Vi ska underlätta för forskningen men också göra den avvägning som behövs för integritetsaspekter och för myndigheternas arbete. På det stadiet har vi nu gjort de förändringar som jag talade om, nämligen när det gäller . Arbetet har påbörjats, och det pågår fortfarande när det gäller försvarets del. har jag sagt det , och jag kan säga det en fjärde gång i mitt avslutande inlägg. Men den avvägningen måste regering och riksdag göra. Det kan inte en enskild forskare göra. En enskild forskare ska naturligtvis brinna för sitt arbete. Vi kan inte begära att man ska göra den avvägning som vi själva måste göra. Vi har exempel på att en enskild forskare har begärt uppgifter om 10 000 personer från Säkerhetspolisen. Då tar det lite tid. Vi ska inte tala om för forskaren att man inte får det, men man får kanske finna sig i att det tar att få uppgifter om 10 000 människor och att det kanske innebär att också andra forskare blir något lidande eftersom det tar tid att få fram 10 000 personer. Det arbete som finns hos gör man alltså så gott man kan. Man har också fått ökade resurser. Det känner säkert till. De kommer att fortsätta att bedriva det här arbetet. Men vi måste göra den balans som behövs för att ta hänsyn till alla intressen, inte bara någon enskild forskare. gör det väldigt lätt för sig när han fråntar allt ansvar från regering och riksdag och säger att nu begär forskarna en sak och ska vi tillmötesgå dem. Då tycker jag att bästa sättet är att öppna alla register, att ta bort alla sekretessbestämmelser. Det skulle vara rena drömmen för alla forskare i .