prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Det som har varit grundläggande, men som många nu känner oro över, är förändringen av kollektivavtalen, att inte parterna med samma jämbördighet kan träffa avtal. Det har varit likadant i diskussionen om tjänstedirektivet. Det är inte helt ointressant vad som händer i Europeiska unionen. Likadant är det inte helt ointressant att ni är pådrivande i utredningar om arbetskraftsinvandring. Det finns någonstans i debatten något om att jobben inte blir utförda. Vi har en arbetskraftsinvandring i storleksordningen 15 00020 000. Jag har frågat . Det finns inget jobb bakåt sett som inte har blivit utfört. Vid frågan om hur det ser ut framöver framgår det att demografin förvisso kommer att vara ett bekymmer . Det är rätt. Men varför inte först ge de en till en och en halv miljonen chansen att få jobben? Var med och skapa förutsättningarna som gör att de får jobben. 49 () replik: Jag tror att historiens list kommer att drabba och andra, därför att de som verkligen utgör ett hot mot kollektivavtalens materiella innehåll och betydelse i det svenska samhället, det är ju den socialdemokratiska regeringen och ! Man dränerar kollektivavtalen på dess materiella innehåll genom att man i stället inför lagstiftning. Det har varit uppe här i debatten: Varför tar man inte frågan om heltid och deltid avtalsvägen i stället för lagstiftningsvägen? Och jag upprepar det: , , är arbetslivsminister socialdemokratiska lagstiftning ett större hot mot kollektivavtalen än hela Moderata samlingspartiet. Så är det! Det är rätt konstigt ja, visst är det det! Men det är ju faktiskt sant. Det är som är hotet, inte . Det är en historisk vändpunkt javisst, men så är det! 50 () replik: Man kan tolka hur man vill egentligen, och det är väl det sysslar med nu och har sysslat med under en rätt . Det finns inga tvivel någonstans om att vi har oerhört stor respekt för arbetsmarknadens parter. Vi sysslar inte med lönebildning, och vi ger oss inte in på deras område. Men kan inte det politiska systemet sitta och titta på när det produceras nya fattigpensionärer , just utifrån att man inte har lyckats komma fram, eller vad det nu beror på att det inte har gjorts mer. Det kan ingen politiker i den här kammaren sitta och titta på. Du vet mycket väl, , att vi har byggt upp både skattesystem, välfärdssystem och socialförsäkringssystem, och byggt det på individen. Har man en individuell a-kassa, sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkring och ett individuellt pensionssystem så är det inte rimligt att sitta med armarna i kors och säga: Det gör ingenting. Det kan gå eller och så vidare. Detta är en stor del i jämställdhetsdiskussionen som vi tar på största allvar. Det är rimligt att man ska kunna leva på sin lön. Det är därför vi också lägger det här lagförslaget, och det är också därför vi ger de nya en puff framåt, nya verktyg, därför att det är dispositivt. Du vet vad det betyder, : Det branschanpassas. De som sitter ute i olika branscher på hela den svenska arbetsmarknaden sköter detta, och då kommer de också att få det förtroendet. Men att sitta still i båten är också att svika, oftast kvinnorna, i privatlivet och i den offentliga sektorn och att inte göra någonting. När man läser era förslag jag har läst dem och man ser hela tankesättet vad gäller arbetsrättsdiskussionen, då blir man väldigt orolig. Det är också det som är viktigt att påtala. 51 (): Jag kunde faktiskt inte låta bli att begära ordet för att reflektera kring det häpnadsväckande som tidigare i debatten har sagt om unga och arbetsrätten. Jag tycker att ungdomsarbetslösheten är en oerhört viktig fråga, men jag vill fråga : Har du hört talas om att bli utlasad? Har du hört talas om projektanställningar? Har du hört talas om springvick? Det har jag. Jag är en av dem som är under 26, som du just vill göra denna diskriminerande förändring i lagstiftningen för att, som du kallar det, få in på arbetsmarknaden. Och jag och mina vänner är inte så sugna på att bli diskriminerade, till exempel att bli uppsagda bara för att vi inte håller med chefen. vill ansluta sig till den franska modellen, som min partikamrat talade om. Som man kunde läsa i tidningarna har det lett till rena upploppsstämningen runtom på universiteten i . Nej, alternativet till förslag, , är en sammanhållen arbetsrätt som ger trygghet under hela livet inte diskriminering av unga människor på arbetsmarknaden. På vilket sätt leder en regel om att det ska bli lättare att säga upp människor under 26 för övrigt de som oftast redan står sist på LAS-listorna till att fler unga får jobb? Det tycker jag inte har framkommit i den här debatten. 52 () replik: Jo, jag har hört talas om alla de här olika visstids- och korttidsanställningarna. Jag har varit med om att anställa folk på det här sättet, och jag tycker att det är förkastligt. Därför tycker jag att vi måste se till att det blir betydligt färre olika sätt som man kan anställa folk för på. är det också så att unga människor inte kommer in på arbetsmarknaden. Visst, det är jättebra med en sammanhållen arbetsrätt som skyddar människor. För dem som har kommit in är det fantastiskt. Men de som står utanför och knackar på denna stora, tunga dörr: Vad har för idéer för att släppa in dem på arbetsmarknaden? Vi har ett förslag här. Det är möjligt att det inte är världens bästa förslag det kan jag inte tänka mig att det är eftersom det är ett första förslag och behöver diskuteras. Men kom med ett bättre förslag då! Hitta på nya sätt att få ungdomar att få jobb! Vi vill ha någonting konkret som händer! 53 () replik: Vad skönt det är att är så ödmjuk och ändå konstaterar att det inte är världens bästa förslag, för jag tror att det är långt ifrån världens bästa förslag. Jag tror att det här är en problematik som måste mötas på lokal- och individnivå. Jag skulle vilja föreslå att följer med ut i mitt hemlän, , och ser skillnaden mellan de kommuner som faktiskt jobbar aktivt med arbetsmarknadsåtgärder för unga människor och de kommuner som inte gör det. Den socialdemokratiska kommunen är ett fantastiskt exempel, där man har ett center för unga människor, , där man ser till att matcha efter utbildningsbehov och intresse och efter den del av arbetsmarknaden man vill in på. I min egen hemkommun, moderatkommunen , görs inte mycket alls. Det är lokal- och individnivån som är viktig, och det är där vi kommer åt det här, inte genom att diskriminera unga människor på arbetsmarknaden. 54 () replik: kan det ju vara riktigt intressant att diskutera de här frågorna! Det är just precis de här sakerna som jag tycker att arbetsförmedlingar överallt i hela ska syssla med. Jag kan bjuda in till mitt hemlän, , och de delar av vårt län som också har en låg ungdomsarbetslöshet. Det har vi över huvud taget i . Där finns det också arbetsgivare och arbetsförmedlingar som ser till att man har de här kontakterna och att det här fungerar på ett bättre sätt. Men som arbetsförmedlingarna fungerar och som många, också småföretagare, känner det fungerar det inte på ett bra sätt med det regelverk som finns. Arbetsförmedlingarna hanterar plusjobb och en massa andra sådana saker och förmedlar inte kontakter mellan arbetsgivare och arbetstagare. Arbetsgivare är rädda, inte för att de tror att de inte kan säga upp, men det finns någonstans en liten hake som gör att man avstår, och så får inte unga människor de jobb som de så väl behöver för att kunna skaffa lägenhet, bil eller telefon. De blir kvar hemma hos mamma och pappa. Det händer ingenting i livet. De blir ställda utanför, och vi får problem med alla möjliga spänningar i samhället, som jag är väldigt rädd för. Jag känner att vi måste göra allt vi kan för att motverka detta. 55 () replik: Jag och är på samma sida. Vi ska göra precis allt vad vi kan. Det känns också skönt att nu konstaterat att det kanske inte är förändringar i arbetsrätten som är det primära utan det lokala och individuella arbetet gentemot de ungdomar som är arbetslösa. Det verkar finnas någon anställningsfobi bland företagarna i det här landet. Jag tror att det kanske beror på den borgerliga maktpaktens retorik om att det är så farligt att anställa. Då tänkte jag: Det är väl helt enkelt så att vi får bjuda in alla företag på en liten terapisejour. Man är välkommen till och ungdomarna där, som jag har väldigt bra kontakt med, så kan vi förklara hur vi har blivit uppsagda, hur osäkert det är för oss på arbetsmarknaden och att det faktiskt är arbetsgivarens marknad. Det känns skönt att jag och under det här replikskiftet kom fram till att det faktiskt är på lokal- och individnivå som problemet ligger och inte i arbetsrätten. Tack, fru talman! 56 (m): Inte heller jag kunde stå emot frestelsen att göra ett inhopp i slutet av debatten. I den här kammaren har vi under många debatter lyssnat till uttrycket Vi är stolta men inte nöjda. I denna debatt om arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt och det allvarliga läget på arbetsmarknaden har det uttrycket lyst med sin frånvaro. Det hedrar Socialdemokraterna och dess företrädare att man bekänner att man är varken stolt eller nöjd med läget på arbetsmarknaden när ungefär en miljon människor står utanför den. Det är klädsamt. Det vill jag gärna säga. De är icke stolta och icke nöjda. Jag känner stor oro inför läget på arbetsmarknaden. Det blir någon form av illusionsmakeri att då ägna sig åt arbetsrätten. Illusionisten brukar avleda uppmärksamheten från det väsentliga till något oväsentligt. Det är lite grann av det man sysslar med . I stället för att diskutera de stora frågorna ägnar man sig åt förmenta påhopp från de borgerliga partiernas sida mot kollektivavtalen och arbetsrätten, trots att man vet att detta inte alls är aktuellt. Jag tycker att det är bra att inom alliansens ram har tagit upp ungdomsarbetslöshetsfrågorna. Jag känner stor oro över att av ungdomarna i många kommuner och län lämnar gymnasieskolan utan fullgångna betyg. Det är kanske det stora hotet när det gäller ungdomarna, inte någon nödvändig förändring av någon marginell paragraf i arbetsrätten. Det är det stora problemet att så många ungdomar förmenas möjligheten och rätten till exempelvis en gedigen yrkesutbildning. Det är ett ödets ironi. Tusentals ungdomar med praktisk inriktning och begåvning kan vittna om svårigheten att i utbildningssystemet få en ordentlig yrkesutbildning. I stället hänvisas de till utbildningar av mer eller mindre teoretiskt slag. De leder kanske inte alls till något annat än till en väntan på ett jobb som aldrig kommer. Det är väl ett ödets ironi på något sätt att en så kallad arbetarregering som den socialdemokratiska regeringen förvägrar praktiskt inriktade, praktiskt begåvade människor denna praktiska utbildning. Det är ett ödets ironi. Det är kanske en annan typ av arbetarregering som behövs. Man är stolt men inte nöjd. när det gäller arbetsmarknadspolitiken är man varken stolt eller nöjd. Tydligare kan inte det socialdemokratiska misslyckandet med arbetsmarknadspolitiken belysas. Det goda uppsåtet har alltid funnits, det vill jag påstå. Jag har aldrig ifrågasatt Socialdemokraternas vilja att få fler människor i arbete. Det handlar om er oförmåga att omsätta detta goda uppsåt i en politik som totalt sett skapar fler jobb, som skapar klimat för nyföretagande, ger unga människor chansen att få en riktig utbildning på det de har talang och färdighet för och att få unga akademiker att komma ut på arbetsmarknaden. Det är det stora hotet mot att få en arbetsmarknad som fungerar. Uppsåtet finns säkert. Men resultatet talar ett mycket tydligt språk. Ni har visat att det är riktigt från er sida att varken vara stolta eller nöjda. Sanningen kommer förr eller . 57 () replik: har lärt mig under de få gånger som jag har varit med och lyssnat på debatterna att han ibland lägger ord i munnen på sina politiska motståndare. Det ska han kanske vara försiktig med. Vi är stolta över att vi har lyckats få det här landet på rätt kurs efter varianten 19911994. Det har åberopats tidigare i debatten. när vi har gjort det har det hetat: Det där gamla ska ni inte ta upp. Men det är bra att ni själva har tagit upp den frågan. Vi tror inte på de dynamiska effekterna som ni körde med. Ni försöker nu med marknadskrafterna och att släppa allting fritt. Ni moderater vill under två perioder sänka skatten med 250 miljarder, och så ska allting lösa sig. Vi är stolta över att vi har satsat på utbildningspolitik, forskningspolitik, företagande och näringslivsfrågor. Vi har skapat förutsättningar för att det också ska kunna lossna på arbetsmarknaden. Där är vi inte nöjda. Det är därför vi satsar för att människor ska hålla sig i gång, få ny kompetens och nya förmågor att kunna ta jobben. Men de kommer inte på samma sätt som de gjorde förr i en annan tid i en annan värld. Det är en mer globaliserad värld och en mer europeisk värld som vi lever i. Detta måste man också se för att kunna bekämpa arbetslösheten. Målet som vi strävar mot är inte . Målet för oss socialdemokrater är full sysselsättning för människor som bor i landet. 58 (m) replik: Det är och förblir tom retorik. När det är av den vuxna arbetsföra befolkningen som är utanför arbetsmarknaden är det ganska meningslöst att tala om huruvida det ska vara eller . Verkligheten är en annan. I den nya tid vi lever i som är globaliserad och mer internationell är alla överens om att det krävs alltmer kunskapsintensiv verksamhet. Då hjälper det inte att man satsar om man satsar fel. Er satsning på utbildningssystemet har bland annat resulterat i att av ungdomarna lämnar gymnasieskolan utan fullgångna betyg. Ert uppsåt är säkert gott. Men utfallet av er politik är förödande för de ungdomarna. För de ungdomarna är detta det stora hotet mot att komma in på arbetsmarknaden, komma in i gemenskapen och lämna utanförskapet, kunna bilda familj och försörja sig och de sina. För dem är problemet att de har fått gå igenom en utbildning som aldrig har givit dem chansen. Det gäller inte minst de ungdomar och jag vill repetera det, fru talman som är praktiskt lagda och har en praktisk talang. De har förvägrats av den så kallade arbetarregering som sitter att få den praktiska utbildning som ger dem en identitet och en möjlighet att känna stolthet. De kunde både vara stolta och nöjda. Men det har ni förvägrat dem. Ni har ett utbildningssystem som har marginaliserat många av de grupperna. Det har fått dem att vantrivas i skolan. Alldeles uppenbart krävs det nya modeller och nya redskap. För ett samhälle präglat av kunskapens nödvändighet är den politik ni har bedrivit förödande. Ni har i stort sett drivit mot er vilja, jag ska säga det tusen och åter tusen ungdomar ut i sysslolöshet och utanförskap utan förmågan att kunna få pröva sina vingar och utan att få den praktiska yrkesutbildning som de längtar efter men som en arbetarregering har förvägrat dem. 59 () replik: Det är väldigt vänligt av att tala så väl om Socialdemokraterna. Det är alltid spännande. När företrädarna för partiet talar säger han med ett handslag: Det är tom retorik. Så enkel är inte verkligheten. Det viktiga för politiken och för denna kammare är att skapa förutsättningar för företag att växa, näringsliv, forskning och utveckling och så vidare. Det är precis vad vi har gjort. gläder det mig att nämner något ord om just globaliseringen. När vi på ålderns höst långt från , kommer att titta tillbaka kommer vi vid det tillfället att konstatera följande. Det 90-tal som genomgick, totalt sett, är kanske den största ekonomiska förändringen. Man kan jämföra med Krügerkraschen eller vad man än vill säga som har hänt. Det var förutsättningarna. Det är därför viktigt att många har slimmat sina organisationer. Det har varit rationaliseringar. Det har varit strukturförändringar. befinner vi oss i ett läge där de första 40-talisterna går hem. Det gjorde de . I offentlig sektor behövs i storleksordningen 500 000 människor som inte finns men som ska vara beredda att ta jobbet. Det är likadant i den privata sektorn. I bransch efter bransch skapas det förutsättningar. Det är viktigt att se att de förutsättningarna finns. Det gäller också de människor som står utanför . Vi lägger 73 miljarder för att de ska skaffa en ny kunskap och ny kompetens. De ska få chansen, och de är beredda. 60 (m) replik: Det är alldeles riktigt att globaliseringen och europeiseringen ställer nya krav. Jag tror att det var som dåvarande statsministern i sitt berömda Metalltal pekade på det orimliga i att skulle gå med i det europeiska samarbetet. Året efteråt, , engagerade jag mig i just av det skälet. Vi sade då: Säg ja till . Insikten kommer vid lite olika tidpunkter, . Det är skillnaden. Vi har under många årtionden insett vikten av just det europeiska samarbetet, det globala samarbetet. Om vi nu är överens om den insikten, även om det har tagit för somliga att få den, är det av just det skälet nödvändigt att vi har ett utbildningssystem som lockar och entusiasmerar ungdomar, som låter nyfikenheten få utrymme. Det är nödvändigt att ge dem ett utbildningssystem som har de här kvaliteterna. Detta har ni förvägrat en stor grupp ungdomar. Det klara beviset för detta är att av ungdomarna i många kommuner och län inte går ut med fullgångna betyg. Den nyfikenhet man alltid har när man är ung ges det inte utrymme för i skolsystemet. Det är ett gravt misslyckande inför den vuxenvärld de ska träda in i, som ska präglas av det globala kunskapssamhället. Tydligare kan inte ert misslyckande illustreras. Det är roligt att höra någon som talar väl om socialdemokratin, sade . Jag tror inte att vi i denna kammare har något intresse av att tala illa om varandra. Jag tror att partierna har goda uppsåt utifrån sina värderingar. Det goda uppsåtet har ni. Men det beklagliga, fru talman och det drabbar framför allt den miljon människor som står utanför arbetsmarknaden är att ni trots detta goda uppsåt under de här tio elva åren har saknat förmågan att få in dessa människor i gemenskapen. Ni är varken stolta eller nöjda. Det hedrar er att ni i dagens debatt så öppet erkänner det misslyckandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Föredrogs bostadsutskottets betänkande 2005/06:BoU6 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. 61 (): Efter denna långa debatt om viktiga frågor i arbetsmarknadspolitiken övergår vi till att debattera andra viktiga frågor som handlar om boendeformer. står bakom alla sina reservationer, men för tids yrkar vi bifall bara till reservationerna 21 och 24. Det handlar alltså om hyresrätter och bostadsrätter. Det hade inte skadat om äganderätten och småhusägandets förutsättningar också hade varit föremål för dagens diskussion. Då hade bilden blivit mer komplett. Men även om vi begränsar oss till hyresrätter och bostadsrätter hoppas jag att debatten kommer att handla om just mångfalden av boendeformer, om valfrihet och framför allt om trygghet i boendet. Just trygghet är viktigt för boendet. Trots det vet vi alla att det förekommer att människor vräks från sina bostäder utan att ha någonstans att ta vägen. Antalet personer utan bostad har ökat i . Fler kvinnor och personer med utländsk bakgrund drabbas. Detta visar en omfattande kartläggning som bland annat presenterar för regeringen . Hemlösheten är fortfarande ett olöst problem i . Minst 17 800 personer var hemlösa , 2005. Det är 2 0003 000 fler än 1999 då den senaste kartläggningen gjordes. Det finns hemlösa personer i av landets kommuner, men problemen är naturligtvis större i , och . Alla behöver en bostad som kan tillgodose de behov man har beroende på livssituationen. Att ha en bostad är en rättighet. En balans mellan tillgång till och efterfrågan på bostäder är en förutsättning för en god samhällsutveckling. Bostadsbrist skapar, precis som bostadsöverskott, ett ensidigt bestånd av bostäder, men också stora sociala och ekonomiska problem. boendepolitik formas utifrån den enskilda personens ansvar, möjligheter och skyldigheter. Den enskildes rätt till ägande måste tillgodoses som vi tillsammans behöver garantera en solidarisk bostadspolitik där även den som inte är köpstark har rätt till ett gott och tryggt boende. I vår reservation nr 7 tar vi därför än en gång upp behovet av ett samrådsförfarande för vräkningssituationer. har efterfrågat en översyn med sikte på att ett samrådsförfarande mellan fastighetsägaren, hyresgästen och socialnämnden blir obligatoriskt inför ett hot om vräkning. I vårt alltmer hårdnande samhälle har personer som vräkts, som har anmärkningar eller som har hamnat hos kronofogdemyndigheten mycket små möjligheter att få en bostad. Det samrådsförfarande vi föreslår kan regleras i hyreslagen på så sätt att hyresvärdens medverkan i ett samråd görs till en förutsättning för att en vräkning ska få beslutas. Endast i de fall en hyresgäst inte deltar i samrådet eller förklarar att han eller hon inte önskar att samråd ska ske får hyresgästen vräkas. Genom en sådan åtgärd kan kommunen tillfälligt gå in och garantera den ekonomiska delen. En prövotid kan ges för bättring. Till detta område hör också frågan om hemlösheten. Allt detta, menar vi, förtjänar en skyndsam hantering och ett lagförslag till . Enligt vår mening bör det i samtliga fall där frågan om vräkning blir aktuell ställas krav på att hyresvärden medverkar i ett samrådsförfarande som syftar till att göra det möjligt för hyresgästen att få behålla sin bostad. Den problemsituation som uppstår för barn vid vräkning har också pekat på . Regeringen har dock inte sett detta som något problem utan sagt nej till samrådsförfarande. När regeringens egen arbetsgrupp, som hade till uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta situationer, konstaterade att 2 000 barn blir vräkta från sina hem började dock saker hända. Detta ledde till att regeringen tillsatte en utredning för att se över frågan. I betänkandet hänvisar nu majoriteten till att man vill avvakta resultatet av den beredning som sker i innan man fattar några beslut. Vi kristdemokrater vidhåller vårt krav tills vi sett att det blivit ett förslag från regeringen till . Alltför ofta uteblir dessa förslag, och därför kan vi inte lita på det. Vi håller fast vid vårt yrkande. I betänkandet belyses också problemet med att vissa grupper i samhället har svårare att bli godkända som hyresgäster än andra. Fel namn, fel bakgrund, fel jobb och fel referenser kan leda till att man inte får bostad. På samma sätt har rätt namn, rätt kontakter och till och med rätt partibok visat sig kunna bli en garanti för att få gå förbi köerna. Det är många berättelser om händelser runtom i landet som har föranlett att vi anser att insatser av utredningskaraktär nu behöver genomföras. Regering och riksdag måste ha en klar bild av de krav som hyresvärdar ställer på bostadssökande. Därför vill vi, en majoritet i utskottet, att ska ge regeringen i uppdrag att genomföra en genomlysning av fastighetsägarnas förmedlingsprinciper. En annan viktig fråga, som vi lyfter fram i en motion till , är behovet av att inrätta ett bostadsrättsregister. Även i denna fråga hänvisar majoriteten till en utredning som tillsattes . har antalet bostadslägenheter upplåtna med bostadsrätt ökat från knappt 700 000 till ca 900 000 lägenheter. Det innebär att omkring två miljoner medborgare berörs av hur bostadsrättsmarknaden fungerar. Till detta kommer också de lokaler som upplåts med bostadsrätt. Marknadens utveckling visar med all tydlighet att överlåtelser och pantsättningar av bostadsrätter representerar stora värden. Dagens situation är också att alltfler, inte minst unga familjer, väljer att bo i bostadsrätt. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur ett offentligt register över bostadsrätter skulle kunna utformas. Utredningens förslag remissbehandlades, men regeringen vågade inte eller ville inte lägga fram något förslag om bostadsrättsregister. Regeringen lade dock fram ett förslag om lägenhetsregister . Detta fastnade i finansutskottets behandling av ärendet, och vi vet inte riktigt vad som händer.