prot · GT09123 · 2006-05-15 00:00:00 — Det här har jag redan tidigare, för , anmält till . I bedömning av situationen kom det fram att pengarna och inte hade använts klanderfritt i . Jag upprepar: från invandrarbefolkningens synvinkel har med de två perioderna med pengar från Socialfonden inte alls betytt en mycket stor förändring tvärtom väldigt många beska besvikelser. var det lättare att få deltagare till projekt som var väl initierade och ledda av de arbetslösa själva. Mer och mer har utvecklingen gått mot centralisering och uppifrånstyrning. Uppifrånstyrning är någonting helt annat än empowerment. 10 Statsrådet (): En erfarenhet från mål 3 är att det kan vara svårt för ekonomiskt svaga organisationer att vara projektanordnare. Det vet vi. Det där är något som vi har arbetat aktivt för att hitta lösningar på. har ideella organisationer haft en betydande roll i övervakningskommittén och de regionala partnerskapen. En central princip i Equalprogrammet är just att små organisationer som representerar utsatta grupper ska delta i arbetet på samma villkor som större aktörer. En erfarenhet är att små organisationer har stora möjligheter att få genomslag för sina idéer inom ramen för den typ av samverkan som finns i Equal. Som jag sade i interpellationssvaret bedrivs projektverksamheten inom Equal i så kallade utvecklingspartnerskap, där de olika parterna ska ha samma inflytande. Sedan vet vi, , att det är utomordentligt svårt för en liten organisation att driva ett sådant här projekt. Det innebär finansiella risker, och man måste ha en medfinansiering som fungerar, så att man inte plötsligt står utan medel eller utan likviditet. Där är det ju de offentliga medfinansiärerna som har kommit och kommer att bli ryggraden i de här projekten. 11 (): Det är bra att få klart besked: Lämna alla förhoppningar om stöd från ESF utanför den här dörren. Det är fortfarande det offentliga som kommer att ha monopolet. Det är bra att arbetslivsministern talar klarspråk. Det är detta som jag av mitt liv har försökt påverka. Jag konstaterar att jag har fått stryk och med mig många representanter för små invandrarorganisationer. De tvingas ofta att dö svältdöden eftersom vårt system att arbeta i och låta pengarna arbeta ger mycket till dem som redan har och nästan ingenting till dem som inte har så mycket. Den grymma ojämlikheten är mycket klart illustrerad i just detta sammanhang. Om det fanns en säkrare modell för nationell finansiering skulle det också finnas möjlighet för de små att växa vidare. hörde vi på radio att Blatteförmedlingen ska få samarbeta med i . Jag vet inte hur många sammanträden och brevväxlingar vi från invandrarbefolkningen har varit inblandade i för att få i gång ett sådant samarbete. Jag gratulerar Blatteförmedlingen, men jag är väldigt ledsen och sörjer alla grupper som redan har släckts. Där var det entusiasm, mycket energi och nya idéer. Det var grupper som plötsligt kunde erbjuda ett professionellt betalt arbete till människor som hade varit utanför arbetslivet , ibland till och med . Detta håller på att dö. Arbetslivsministern är nöjd. Han ser inte ens den här delen av problemet. Det är som om de små inte existerar för det svenska socialdemokratiska systemet. Om ni vill starta en ny attityd inför den kommande perioden, låt oss samla vittnena och låt dem berätta hur det är att försöka komma in i samverkan med de stora tunga systemen. Lyssna på dem. Deras röster har helt ignorerats i detta sammanhang. 12 Statsrådet (): Precis som säger pågår nu förberedelser för den nya programperioden. Den sträcker sig . Vi kommer att gå in i det nya som benämns regional konkurrenskraft och sysselsättning. Regeringens avsikt är att till föreslå att insatserna bland annat ska syfta till att integrera personer som står långt från arbetsmarknaden och att motverka diskriminering på arbetsmarknaden. Regeringen är angelägen om att man dessutom ska bygga vidare på de erfarenheter som finns i nuvarande socialfondsprogram och erfarenheter från Empowerment-programmen. 13 (): Empowerment-programmen, som de ser ut i , har uttryckt tankesätt och arbetssätt som kommer uppifrån. De har varit hierarkiskt uppbyggda och centraliserade. De små har inte fått vara med och spela på arenan. Om ni verkligen vill öppna dialogen finns det en möjlighet att samla de små aktörerna. försökte vi från invandrarbefolkningen göra en uppskattning av hur många projekt som hade blivit beviljade på initiativ av och med ledning från invandrarbefolkningen. kommer det att bli betydligt färre. Man kan göra något åt det, men då måste man ändra systemet. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2005/06:376 om översyn av regelverket för a-kassan 14 Statsrådet (): har frågat mig om min inställning i fråga om arbetslöshetskassans bedömning av huruvida viss ersättning ska betraktas som avgångsvederlag och om jag avser att ta initiativ till att förtydliga regelverket i arbetslöshetsförsäkringen för att undvika att liknande situationer som den i interpellationen beskrivna situationen uppstår igen. Frågorna är ställda mot bakgrund av att telekomföretaget i samband med sin nedläggning av verksamheten i lämnat viss ersättning till medarbetare. Av beskrivning framgår att den produktionsersättning företaget och kommit överens om för att säkra leveranser till kunder som företaget avvecklade verksamheten, av arbetslöshetskassan betraktas som avgångsvederlag. Det medför att sökanden inte får arbetslöshetsersättning för tid som anses täckt av avgångsvederlaget. Jag har fått information om att arbetslöshetskassans beslut ännu inte är slutligt avgjorda. Det ankommer på kassan, och domstolarna i den mån ärendena går vidare, att avgöra om den ersättning som lämnats ska ses som avgångsvederlag eller ej. finns en lagregel som innebär att om den sökande fått avgångsvederlag ska beloppet omräknas till tid och sökanden anses kompenserad av sin förre arbetsgivare för och därför inte berättigad till arbetslöshetsersättning. Tanken bakom det är att sökanden av staten genom arbetslöshetsförsäkringen ska kompenseras för inkomstbortfall och om han eller hon inte har ett inkomstbortfall utan får ersättning av arbetsgivaren så ska det allmänna inte behöva träda in förrän . Eftersom ärendena inte är slutligt avgjorda vill jag inte uttala mig vidare i frågan. 15 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag har förståelse för att och regeringen i det här läget inte kan kommentera ett enskilt ärende. Frågan är dock av principiell betydelse och den kommer att få stor betydelse framöver. Det är viktigt att interpellationen väcks nu och att regeringen följer frågan med stort intresse framöver. Jag lämnade in den här interpellationen som jag var på besök i . Jag träffade den lokala och jag träffade företrädare för , bland annat kommunalrådet . Framför allt samtalade jag med enskilda människor som hade drabbats av a-kassans beslut. De här människorna har drabbats dubbelt; först av beslutet att valde att lägga ned fabriken och flytta delar av verksamheten där inte alla kunde få fortsatt jobb. De blev arbetslösa. De arbetslösa blev nu drabbade en andra gång av a-kassans tolkning av den ersättning de fick, nämligen att det skulle vara ett avgångsvederlag. Det är en mycket märklig tolkning utifrån min utgångspunkt. Produktionsersättningen gavs till alla medarbetare. Man fattade beslut om ersättningen långt innan någon hade fått gå från . Den betalades ut som ett direkt samband med den produktion som fullföljdes vid fabriken för att säkra leveranserna och kvaliteten i verksamheten. Jag träffade dessa enskilda människor jag tror att det är viktigt att veta om det när vi diskuterar dessa frågor som tvingats sälja bilen, som har fått betalningsanmärkningar och som har tvingats låna av familj och vänner för att klara uppehället därför att de faktiskt inte får rätt till sin a-kassa som de har betalat in till. Jag tror att det är viktigt för oss som politiker att se vad som händer i systemen när sådana tolkningar görs. Mitt engagemang handlar inte bara om dessa enskilda före detta Ericssonanställda, utan det handlar också om vilken typ av princip som vi lägger fast i framöver om dessa tolkningar skulle bli gällande. Jag tror att om detta skulle få råda framöver skulle företagen ta mindre ansvar för sina anställda när de lägger ned verksamhet, flyttar om och omstrukturerar, och vi skulle få en fackföreningsrörelse som var mindre benägen att hjälpa till under dessa omställningsperioder och som i stället bara skulle försvara den verksamhet som finns. Jag tror att det skulle missgynna utveckling och tillväxt också. Jag tackar därför för svaret men hoppas att , om han inte kan lova en översyn av regelverket, ändå lovar att han kommer att följa frågan och om tolkningarna blir fel återkommer till med tydligare besked i denna fråga. 16 Statsrådet (): Jag kan försäkra att jag följer denna fråga. Detta är en diskussion som har uppstått både i och i i samband med neddragning. Jag råkar ju bo i länet, så jag följer också medierna och har tagit del av den rapportering som har varit om detta. Jag kommer att följa detta mycket noga. 17 (): Det är ett glädjande besked, och jag tror att det känns tryggt. Det är en lite märklig situation som vi har hamnat i där driver process mot sin egen a-kassas beslut i en fråga. Här finns det alltså en stor enighet både från industrin och från företagen, men också från den fackliga sidan, om att denna tolkning, om den blir gällande, kan bli farlig för de enskilda medlemmarna som drabbas av arbetslöshet men också för företagens utveckling och omställning framöver. Jag är tacksam för beskedet att ministern tänker följa frågan, och jag räknar med att jag återkommer i frågan om man inte ändrar denna tokiga tolkning. Tack för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2005/06:379 om vuxenmobbning 18 Statsrådet (): har frågat mig om jag anser att föreskrifter är ett tillräckligt bra redskap för att komma åt problemet med vuxenmobbning samt om jag är beredd att vidta några andra åtgärder mot vuxenmobbningen och i så fall vilka. I frågesvaret pekade jag på det ansvar som vilar framför allt på och arbetsmarknadens parter. Jag omnämnde också de föreskrifter som meddelat mot kränkande särbehandling. Dessa regler är enligt min mening tydliga och ändamålsenliga. Emellertid kan inte förändringar åstadkommas enbart genom regler eller handlingsplaner. Reglerna och planerna måste kompletteras med andra åtgärder för att ge effekt. De föreskrifter som finns måste följas upp med tillsyn och informationsinsatser. Detta är ett långsiktigt arbete. När det gäller reglerna om kränkande särbehandling ligger uppgiften på . Som jag nämnde i frågesvaret har verket inom ramen för sina resurser prioriterat insatser på detta område. Och jag följer frågan uppmärksamt. Jag finner det dock inte meningsfullt att ta några andra initiativ i frågan. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade tredje vice talmannen överläggningen avslutad. 11 § Svar på interpellation 2005/06:373 om skatt på flygresor 19 Finansminister (): har frågat mig vilken beredskap jag har sett till att regeringen har för flygskattens verkningar vad gäller jobben, tillväxten och regional utveckling i . Det är angeläget att alla delar av samhället bidrar till att minska skadliga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål. Detta gäller också luftfarten. Trots att flyget är det transportslag som bidrar till störst klimatpåverkan i förhållande till utfört transportarbete och dessutom det transportslag som ökar snabbast tar luftfartens aktörer inte sitt kostnadsansvar för dess klimatpåverkan. Det finns därför anledning att utan fördröjning införa en ekonomisk miljöstyrning för att minska luftfartens klimatpåverkan, däribland koldioxidutsläppen. Med hänsyn härtill har regeringen, som en del av den fortsatta gröna skatteväxlingen, överlämnat propositionen Skatt på flygresor (2005/06:190) till . I propositionen lämnas ett förslag till en lag om skatt på flygresor. Förslaget innebär att flygskatt ska betalas för passagerare som reser från en svensk flygplats i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. I lagförslaget har regionalpolitisk hänsyn tagits genom att flygresor till stödområde A eller till är undantagna från skatteplikt. Även flygresor till en destination inom från stödområde A och B eller från är undantagna från skatteplikt. Ett undantag för passagerare som reser till och från stödområde A är motiverat för att uppnå målen om regional utveckling och bidra till en god service i de delar av landet som har de största lägesnackdelarna. I regioner med dåliga alternativa transportförbindelser spelar flyget en avgörande roll för att uppnå de transportpolitiska målen om tillgänglighet och regional utveckling. Stödområde A har en speciell situation på grund av att området har en mycket låg befolkningstäthet samt är beroende av flygtrafiken för att upprätthålla en tillfredsställande tillgänglighet. På flertalet av de flyglinjer som berör stödområde A är det allmän trafikplikt. Både , inom stödområde A, och , inom stödområde B, upphandlas av Rikstrafiken. Dessa flygplatser är belägna inom olika stödområden men ligger mycket nära varandra. har dessutom en mycket låg befolkningstäthet varför flygresor både till och från är undantagna från skatteplikt trots att resor till övriga flygplatser inom stödområde B är skattepliktiga. Även stödområde B samt är, på grund av sina geografiska lägen, beroende av flygtrafiken för tillgängligheten. Som ö skiljer sig från övriga regioner. Stödområde B och har dock inte samma låga befolkningstäthet som stödområde A varför endast resor från stödområde B och är undantagna från skatteplikt. För del förväntas flygskatten, såsom påpekar, ha störst betydelse när det gäller , som har störst antal resenärer. är sedan invigningen av utsatt för konkurrens från i . Resenärer från kan enkelt och smidigt ta sig till . Mot den här bakgrunden, och införandet av flygskatten, finns det skäl att noga följa utvecklingen för flygplatserna i . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 20 (): Jag vill tacka finansministern för svaret. För oss som bor i känns frågan om flygskatt mycket angelägen och faktiskt dubbelbottnad. Många känner sig mycket oroade över vilka konsekvenser skatten ska få för näringsliv och därmed för arbetstillfällen. Risken med en skatt per passagerare är att flygplanen går med färre passagerare, i varje fall initialt. Risken finns att det leder till nedläggning av vissa avgångar. Hur kan man då säkerställa att konsumenterna väljer miljövänliga alternativ, till exempel tåget, och inte tar bilen, åtminstone när det är geografiskt möjligt? Att inlemma flyget i handeln med utsläppsrätter är något som just nu förbereds. Förslag väntas , så varför inte avvakta ett sådant ställningstagande? Det är gott och väl med de undantag i stödområdena som ministern använder en så stor del av svaret till att redogöra för. är naturligtvis inte berättigat till sådant stöd som kan motiveras i inland. Men med tillväxt och befolkningsökning ökar också behovet av transporter. Detta är i sig positivt. har utvecklats till en tillväxtregion. Det är bra för skåningarna, men man får inte glömma betydelsen av det för hela landet. Det geografiska läget med närheten till och också tillkomst, som bidragit till positiva utveckling, kan nu vändas till ett hot. har flygpriserna sänkts, så visst kan man tycka att det finns utrymme för att betala miljöavgifter. Men vem vill betala mer än nödvändigt för en tjänst? Vi skåningar kan ju ta flyget från i stället. Där är man i full färd med att avveckla flygskatten. finansminister motiverar detta med att skatten hämmar utvecklingen och hotar jobben. Men oavsett hur konsumenter i väljer att ta sig till blir det en ökad miljöpåverkan. Dessutom fortsätter naturligtvis flygets miljöpåverkan i även om resandet flyttas till . Det måste naturligtvis anses helt orealistiskt att flygbolagen sänker sina marginaler. De har redan lönsamhetsproblem alltså är det oundvikligt att passagerarna får betala. Jag beklagar att konsekvensanalysen är bristfällig både när det gäller vad det kan innebära att resandet övergår till andra transportslag och när det gäller konsekvenserna för flygbolagen i , för turism och för besöksnäringen. Vi har erfarenheter när tog bort charterskatten. Då blev det en överströmning till . är vi återigen i läget att planerar att ta bort sin skatt. Det är ytterst beklagligt om lågprisbolagens planerade satsning på inte skulle bli av. Det har gjorts beräkningar i . 500600 arbetstillfällen kan vara direkt hotade. Långsiktigt, med uteblivna nysatsningar, kan det röra sig om ytterligare 1 500 jobb. Det är väl känt att det i den kommun där ett flygbolag har sin bas skapas många arbetstillfällen, inte bara på flygplatsen utan även i kommunen till exempel inom hotell- och restaurangbranschen. Det gäller också städning och annan service. I finns det beräkningar som visar att de har förlorat en miljon turister på grund av flygskatten. Det är bara en tredjedel av flygresandet i som är tjänsteresor. Resten av resandet står turismen och besök hos släkt och vänner för. Jag hade alltså önskat mig en djupare analys från den aspekten, så min fråga till finansministern blir i vad mån regeringen har gjort sådana här mer djuplodande analyser över hela spektrumet av konsekvenser. 21 (): måste man lyfta blicken. firar sitt 100-årsjubileum i . När man tittar på hur det ser ut i ser man att de flesta luftföroreningarna kommer från trafiken, industrin och så vidare. Låt oss därför konstatera att, precis som det står i proposition 190, flyget per transportkilometer onekligen är det transportslag som har de största föroreningarna. I den bemärkelsen är det naturligtvis alldeles riktigt att vi ska ha en flygskatt i någon bemärkelse. Men sett till mängden måste man tyvärr konstatera trots att det största problemet onekligen är alla utsläppen av högsvavlig olja och så vidare som båtar släpper ut i våra vatten. Jag vill gärna berömma regeringen för åtminstone ett förslag under den här mandatperioden. Det är ett alldeles lysande förslag från miljöministern. Det handlar, herr talman, om att ta bort skatten på elektricitet till fartyg som ligger i hamnar så att man slipper använda de båtarnas motorer. Om det skulle vara så att det är finansministerns förslag vill jag säga att det är ett helt glimrande förslag. Det är ett miljöförslag som såvitt jag förstår ingen som verkligen är miljövän kan gå emot. Det är alltså ett alldeles utmärkt förslag. I övrigt vill jag gärna säga jag instämmer i de frågor som ställt i samband med interpellationen att förslaget i proposition 190 har enorma brister. Framför allt visar det på en sak, nämligen på faran, herr talman, av att inte förstå vad gränsöverskridande överenskommelser kan innebära när man måste träffa sådana för att verkligen komma till rätta med de problem som man vill lösa. I stället träffar man en liten överenskommelse med två andra minoritetspartier. Det förslag som ligger på bord löser inte problemen. Man borde i stället ha satsat på en gränsöverskridande överenskommelse ja, till och med på en blocköverskridande överenskommelse så att man hade kommit fram till ett förslag och med kraft hade kunnat driva det som behövs, nämligen att till exempel få en koldioxidskatt inom hela EU så att någonting verkligen gjordes åt miljön. gör man så, som pekat på, att man flyttar trafiken från en flygplats till en annan. För min del är jag helt övertygad när det gäller Socialdemokraternas överenskommelse med och . Jag noterar , herr talman, att ingen representant för dessa partier finns i kammaren . Det är den socialdemokratiske finansministern eller andra socialdemokrater som ständigt får ta dessa debatter när man ska försvara förslag som socialdemokrater i grund och botten inte står för och inte tycker är bra. Här har vi ytterligare ett sådant förslag. Det är så ofullkomligt. Jag har noga läst hela proposition 190, vilken ännu inte behandlats i skatteutskottet. Hela argumentationen är alldeles utmärkt, men slutsatsen är totalt felaktig. Slutsatsen borde ha blivit just att vi med kraft inom EU ska driva detta med att verkliga åtgärder vidtas för att minska flygets påverkan. I stället väljer man en skatt som flyttar lite trafik från det ena landet till det andra. Detta är ingen miljöpolitik över huvud taget, utan det är flyttpolitik! Hela svaret från finansministern till exempel att det inte behövs en särskild skatt på resor från eller så visar bara en sak: att detta inte är en miljöskatt utan någonting helt annat. Det är nämligen en eftergivenhetsskatt till och . 22 Finansminister (): Bakgrunden till den nya flygskatten är, precis som sagts här i diskussionen, att flyget är det transportslag som har störst inverkan på miljön och att vi inte har några miljöstyrande verktyg för just det transportslaget. Det finns mycket tydliga utredningar, och i propositionen redovisas konsekvensanalyser av hur den här skatten dämpar den alltmer ökade tillväxttakten av flygresandet baserat på analyser som är gjorda av , . Slutsatsen där är entydig, nämligen att om alla flygresor ersätts med resor med andra transportslag resulterar det i sänkta koldioxidutsläpp per passagerarkilometer eftersom flygets utsläpp överstiger dem som orsakas av de alternativa färdmedlen. Detta är den miljöpolitiska bakgrunden till den skatt som vi nu diskuterar. Regeringen tycker precis som framförts i diskussionen här att visst vore det önskvärt om vi kunde få ett allomfattande system i , en utsläppshandel med rättigheter även för flyget, just med tanke på att flyget är det transportslag som bidrar till den största klimatpåverkan i förhållande till utfört transportarbete och, som sagt, dessutom är det transportslag där det är den snabbaste ökningen. Det sistnämnda är dock värt att ta fasta på, att ökningen där är snabbast. Jag tror nämligen att det är lika tydligt och uppenbart för alla konsumenter att flyget verkligen har denna negativa inverkan. Det kanske framstår som betydligt mer miljövänligt är vad det i själva verket är att flyga helt enkelt därför att vi inte har haft en debatt om flygets konsekvenser på miljön. tydliggör vi, i avvaktan på att vi får ett alleuropeiskt omfattande utsläppshandelssystem, för konsumenterna att det faktiskt är en kostnad för miljön att förflytta sig med hjälp av flyg. Detta gör vi med hjälp av per passagerare som reser till en destination inom och med per passagerare som reser till en annan destination. Detta kommer att göra det än mer tydligt för än fler att flyget har negativa konsekvenser på miljön. Så till den aktuella frågan om konsekvenser för och enkannerligen för . Jag är fullständigt övertygad om att det radikalt nya för vidkommande är det faktum att vi har byggt en bro över . Det gör det möjligt för skånska och andra resenärer att enkelt och smidigt förflytta sig till och flyga därifrån. Alldeles oavsett om vi inför en flygskatt i eller inte utsätts för en helt ny konkurrenssituation med tanke på . Det är i ljuset av det som man bör analysera situation mer än någon annans. Jag har till exempel lagt märke till att flygbolaget nu med motivering att flygskatten ska införas har dragit ned antalet flyglinjer från till . Å andra sidan har man samma motivering för att dra ned antalet flygresor från till samma där man inte har någon . Jag tror att man ska vara väldigt försiktig med att dra alltför långtgående slutsatser när det gäller flygbolagens intressen i det här sammanhanget. Hade vi inte haft några miljöstyrande skatter på bilismen är jag helt övertygad om att man på samma sätt som flygindustrin nu gör hade larmat om de negativa konsekvenserna. Jag är helt övertygad om att det här ligger i linje med den opinion som finns i , nämligen att vi ska ha starka miljöstyrande instrument. 23 ():