prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Men det finns människor , och det kommer att finnas människor framöver som av olika skäl faktiskt behöver en chans att studera i vuxen ålder. Jag hade kanske inte så stora illusioner om engagemang i den frågan trots allt tal om utanförskap, men jag hade faktiskt lite större förhoppningar att med sin lite annorlunda bas skulle ha en annan syn på vuxenutbildningen. förlorar 60 miljoner på försämringarna av vuxenutbildningen. har man inte kunnat kompletteringsläsa i , utan det är en medveten satsning på de människor som har låg utbildning, som har svårt att få jobb och som verkligen behöver vuxenutbildning för att få en chans till i livet. Jag vill höra av dig om den här försämringen av vuxenutbildningen och borttagningen av rekryteringsbidraget man räknar att av dem som skulle ha läst enligt rekryteringsbidraget behöver studiemedel. Försvårar det inte för människor att komma in i arbetslivet? 243 () replik: Det är helt riktigt som säger. Det är viktigt att vi har en bra vuxenutbildning, en vuxenutbildning som håller hög kvalitet. Det är också en av anledningarna till att vi var inne på att säga att vuxenutbildning inte ska vara till för att man ska konkurrenskomplettera såsom det till stora delar har varit. Vi går in och säger att vi stärker gymnasieskolan och i stället så att man känner sig redo för arbetslivet eller för att gå till ett livslångt lärande. Det måste finnas en chans helt riktigt att kunna förändra sitt livsval vad gäller yrke men också att kunna komplettera på olika sätt. Men vi vet också att vuxenutbildningens breddning har varit en del i konjunkturtänkandet. Vi vet att väldigt många människor har varit arbetslösa. ser till att de människorna, som hellre vill ha ett arbete, kommer ut på arbetsmarknaden och får den möjligheten. Det är det viktigaste som arbetar för. 244 () replik: När man hör låter det som om den gruppen är väldigt stor. Någonstans kring en miljon brukar den beskrivas som, men man brukar räkna in lite av varje. Är det inte så att för att de här människorna ska komma in i ett jobb räcker det bara inte att jobben kommer och att människorna finns? De måste också ha den kunskap och den utbildning som gör att de får jobbet, att arbetsgivaren är intresserad av den personen. Den vuxenutbildning som finns bedrivs väldigt ofta med inriktning på att man ska kunna få ett jobb, på att stärka personen att gå vidare till studier men lika mycket i ett nära samarbete med arbetsförmedling, kanske kommunens socialtjänst, med uppsökande verksamhet, med motiverande verksamhet just för att bryta människors arbetslöshet och stärka dem så att de faktiskt blir attraktiva på arbetsmarknaden. 245 () replik: Precis som jag nämnde i mitt tidigare inlägg tycker vi fortfarande att vuxenutbildningen är en viktig del i det livslånga lärandet. Den stora delen av vuxenutbildningen finns ju kvar. Vi har också gjort den stora satsningen på fortbildningen som vi gjorde . Vi har också sett att vi vill ha ett mer rättvist och långsiktigt hållbart system för vuxenstudierna och studiemedlet för det. har det varit relativt orättvist att vissa får en summa pengar och andra får ta ett studiemedel. Vi vill gå vidare sedan för att kunna stärka den möjligheten och skapa ett rättvist långsiktigt system. 246 () replik: , du pratar om likvärdig skola och nämner att ni vill införa nationella prov i årskurs tre för att se om eleverna kan läsa. Min fråga är då: Litar inte på att lärarna kan sköta detta? De har gjort det tidigare på ett alldeles utmärkt sätt. Är man beroende av att staten ska skicka ett nationellt prov till nioåringarna för att skolan i sin tur ska se om den har klarat målen eller inte? Varför kan inte skolan få sköta detta själv? Och varför kan man inte lämna över det till professionen, till lärarna? De kan dessutom göra fler prov under samma vecka, under samma läsår eller termin. Min fråga är: Varför kan inte skolan själv få sköta det här testet av läsförmågan? 247 () replik: Professionen är den som ska styra på den lokala skolan. Vi vill ge den ytterligare makt och möjligheter att styra pedagogisk inriktning, precis som vi gjorde i alliansen i samarbete med under förra mandatperioden. Vi vill i alliansen fortsätta att ge den större makt och befogenheter. Men vi har också sett ett behov av att lärarna ska få ytterligare stöd i sitt arbete. Ett stöd i den professionens arbete är just att vi får en typ av utvärdering mycket tidigare än vad vi har . Det har också varit ett önskemål från många av de lärare som är ute på skolorna: Ge oss ett redskap i vår utvärdering! När vi ser att vi kommer att göra tidiga insatser vill vi också ge ett redskap för utvärderingen, för den enskilda eleven men också för att vi ska se att skolpolitiken generellt ger ett resultat, se att vi kommer tillbaka till en mycket bättre inriktning. 248 () replik: Jag håller så klart med om att man ska hjälpa skolorna i den meningen att man kan öka fortbildningen, man kan ge resurser och så vidare. Men att skicka ett nationellt prov till nioåringen för att på så vis hjälpa och se om eleven har klarat sina svenskkunskaper eller inte tycker jag nästan är ett förakt mot lärarkåren. Det är klart att det klarar den mycket väl själv. Det har de gjort och kommer även fortsättningsvis att göra det. Det stöd som de vill ha måste ju vara fortbildning. Det ska vara resurser och så vidare, inte ett nationellt prov för att testa av. För då blir det, som jag själv sade i min inledning, att man likställer utbildningen väldigt mycket om alla nioåringar i hela ska göra samma prov. Det är mångfalden som skapar att kunskapen i svenska till exempel skulle öka. 249 () replik: har vi en ganska stor klyvning i vår skola, en klyvning som innebär att det är en viss typ av elever som klarar sig rätt så bra genom men en allt större och växande andel som inte klarar sig och som har fått gå och går helt osynliga på många sätt genom den svenska skolan. Många av lärarna själva har sagt att de vill ha redskap, och vi i har sagt att vi kommer att göra allt som vi kan stegvis för att se till att de stora krafterna ska läggas tidigt, att vi får insatser men att vi också har en tydlig utvärdering. Det har ingenting att göra med professionens möjlighet att till exempel välja pedagogik eller hur man arbetar. Det ger ytterligare, skulle jag säga, en ökad rättighet och chans för olika typer av pedagogiska inriktningar för att kunna se att det vi gör blir bra. Det ska vara ett redskap i arbetet som vi tycker är tydligt och bra och som kommer att stärka elevens möjligheter. 250 () replik: Liksom tänkte jag också prata om höjningen av studiemedlet och fribeloppet. Jag var runt i valrörelsen på i stort sett alla högskolor och universitet, där den borgerliga alliansen dyrt och heligt lovade att höja studiemedlet och slopa fribeloppet. Om det var som ville eller som var man inte riktigt överens om, men att man skulle höja, det lovade man. Därför är min fråga till dig, : När kommer den studiemedelshöjningen, och när kommer ni att slopa fribeloppet? 251 () replik: De första prioriteringar som har gjort i sin budget är det som vi gemensamt lade fram i vår valplattform. Det var det som vi gemensamt gick till val på för att få en ny regering. Tyvärr, kan jag säga, finns studiemedelshöjningen inte med där, men vi hoppas att den kan komma framöver. Det absolut viktigaste för studenterna är att man kan se att den tid och de resurser jag lägger på min utbildning också leder till ett arbete. kan vi se att alldeles för många studenter det tror jag att vi håller med varandra om inte får möjligheten att komma ut till jobb direkt. Det är totalt förödande, för kunskaper är också en färskvara. När man kommer ut som student ska man ha chans till ett arbete. Det vi lägger vår stora kraft på är att få flera människor i arbete och att ge flera chans till arbete. 252 () replik: Först vill jag säga att om man har läst på högskola eller universitet är ens chanser på arbetsmarknaden betydligt bättre än om man har en kortare utbildning. Jag håller dock verkligen med om att de som läser på högskola naturligtvis också ska kunna komma ut till ett arbete. Jag vet att ni i också lovade att man skulle få ett halvårs praktik när man gick på högskola eller universitet. Vad är det för åtgärder ni har för att dessa studenter ska kunna komma ut i arbete? 253 () replik: Det är en lång rad av konkreta förslag som vi lägger fram för att få flera människor i arbete. Bland annat satsar vi på att slopa arbetsgivaravgiften för ungdomar. Vi ser till att man får ökade möjligheter att starta och driva företag. Vi ser till att företagen får större chanser och möjligheter att anställa också specifikt i de mindre och medelstora företagen som behöver få in flera utbildade till sina företag för att öka tillväxten. Att se till att flera kommer i arbete är alliansens huvudfråga och också det vi har lagt störst kraft och ekonomi på. 254 () replik: Jag skulle vilja ta min utgångspunkt i några ord som använde i sitt anförande. Orden var elevanpassad och eleven i centrum. Det får mig att tänka på elevinflytande. Om jag har förstått det hela rätt finns det en ambition i den borgerliga regeringen att ta bort lokala styrelser med elevmajoritet. Därför vill jag ställa frågan: Hur rimmar det med tanken på elevanpassning och eleven i centrum? 255 () replik: Att elevinflytande är väldigt viktigt, säger både vi inom och alliansen. Det skrev vi in i det dokument som vi tog fram före valet, och vi kommer också att fortsätta att arbeta med elevinflytande. Det är dock en stor skillnad att som elev känna att här får jag vara med och påverka på riktigt och här behöver vi se över lite mer hur man kan ha dessa möjligheter i skolan och att säga att vi ska ha gymnasiestyrelser med elevmajoritet där man sitter som minderårig och styr över gymnasieskolan. Vi har ju också kunnat se att eleverna själva inte har tyckt att det har varit så väldigt intressant. Därför säger vi att elevinflytande är oerhört viktigt, men vad gäller skolorna är det professionen, precis som jag diskuterade tidigare, som ska styra i högre grad än . 256 () replik: Jag kommer från kommun. Vi har en gymnasieskola med en lokal styrelse med elevmajoritet och är oerhört nöjda med dess utveckling. Vi ser det som en demokratiskola. Elever får ökad kunskap i att fungera på ett bra sätt. Därför känns det märkligt när man nu visar ambitioner att ta bort dessa möjligheter. Kan det verkligen rimma med ökad kunskap och en demokratiskola där man ger eleven möjlighet att vara med och tycka, tänka och ta beslut inom vissa givna ramar? 257 () replik: Det är ett väldigt bra arbete som har gjort i sin kommun. Jag rekommenderar den kommunen att fortsätta med det arbetet. Det finns absolut ingenting som hindrar det. Det vi i säger är att vi ska fortsätta med och gärna stimulera elevinflytandet, men just att ha elever som sitter och styr över en skola tycker vi rimmar illa med det vi också säger om att professionen ska få en ökad makt över sin egen skola både vad gäller pedagogisk inriktning och vad gäller ekonomin. 258 () replik: Jag skulle vilja fråga hur den borgerliga alliansen egentligen tänker. Vi hade tagit fram en helt ny gymnasieskola. avbryts hela den planeringen. Någonstans ligger det i sakens natur att ni inte tycker att vi socialdemokrater har bra idéer. Kanske tycker ni inte heller att LO har det, kanske inte TCO och kanske inte heller . Men är till och med med och säger att man tycker att det är väldigt bakåtsträvande med den gymnasieskola som ni föreslår där eleverna på de yrkesinriktade programmen inte ska få lära sig svenska, matematik eller engelska. Det kommer inte att vara med i den utbildningen. Har de fel, de som finns mitt ute i verkligheten, de som lever med det här och som vet vad som krävs för att man ska kunna utföra arbetsuppgifterna? 259 () replik: Jag tror att har missuppfattat vår politik vad gäller gymnasieskolan. Svenska, engelska och matematik kommer att finnas kvar som en väldigt viktig del i gymnasieskolan oavsett om man väljer ett högskoleförberedande program, ett yrkesförberedande program eller lärlingsprogrammet. Det vi dock ser med den gymnasieskola vi har och där har industrin varit otroligt missnöjd är att vi har tappat bort väldigt många elever. Industrin och företagen på väldigt många orter och i många kommuner har sagt: Titta, vi får inte den arbetskraft vi behöver! Därför har man startat egna fristående gymnasieskolor som passar industrin och företagen på orten på ett bra sätt. I flera fall har till och med kommunen gått in i styrelserna för dessa eftersom man inte har sett att man kan göra om den kommunala skolan på det sättet. Det behövs alltså en ny och kvalitativt bättre gymnasieskola. 260 () replik: svarar inte på min fråga. Det är riktigt att allting inte är bra i yrkesutbildningen . Det var därför ett nytt förslag var på väg fram med både ett nytt yrkesinriktat program och en ny kvalificerad lärlingsutbildning. Till skillnad från det ni ska ta fram innebar dock vårt förslag inga stängda dörrar. Det är precis det som , , , , , och Socialdemokraterna protesterar emot. Vi säger: Detta är inte bra! Arbetslivet kräver grundläggande kunskaper i svenska, engelska och matte, och det gäller faktiskt alla. Jag vill veta hur den borgerliga alliansen tänker. 261 () replik: I är det en mycket stor del som har gått det individuella programmet, nämligen de som inte har klarat men ändå kommit in. Det är också en stor del som inte har klarat gymnasieskolan , en skola som ska ta . Det är Socialdemokraternas skola som inte har förmått att uppfylla de behov som svensk industri och svenska företag har ute på sin marknad för att kunna bli konkurrenskraftiga. Vi vill ha en mycket bättre yrkesutbildning och en mycket bättre lärlingsutbildning än den som Socialdemokraterna lade fram . Vi ser att vi behöver gå steget längre. Det finns ingenting i den politik som vi förespråkar som hindrar dessa elever att läsa till en högskolebehörighet. Men det finns inte heller någonting som säger att alla elever behöver ha en högskolebehörighet. Det är ju det som har kraschat alldeles för många elevers drömmar i Socialdemokraternas skola. 262 (): Jag personligen tycker att något av det roligaste är när man lär sig någonting nytt och känner att man växer. Jag vet att väldigt många människor har samma upplevelse. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att alla som är intresserade av att skaffa sig kunskaper ska få uppleva den glädjen. Således ska våra skolor och våra högskolor och universitet erbjuda bästa tänkbara miljö för lärandet oavsett om det handlar om en yrkesinriktad utbildning eller om det handlar om en akademisk utbildning. tänkte jag framför allt prata om högskoleutbildning som vi nämnt väldigt lite om här. Hur upplever en ung människa akademiska studier ? Jag träffar ganska många ungdomar, ganska många studenter inte minst i där jag bor, men också på andra håll. De allra flesta tycker att det är roligt och spännande med högskolestudier, men de tycker också att det kunde vara mycket bättre. En student sade att det lite grann börjar likna en utbildningsfabrik. Det är överfulla föreläsningssalar och det finns lite tid för handledning. Det är grupptentor i stället för individuella tentor. Rätt många tycker också att studierna är för svåra helt enkelt därför att de inte har fått lära sig det de ska lära sig i gymnasieskolan. Den gamla socialdemokratiska ideologin hade som mål att av en årskull skulle läsa på högskolan. Därför byggde man ut i rekordfart. Resurserna hängde inte med. Man talade mer om statistik över hur många som påbörjar studier. Däremot talade man väldigt lite om hur många som klarar sina studier bra. ser vi att det finns många problem. Det är många avhopp och långa tider fram till avklarad examen liksom stor arbetslöshet bland akademiker. Därför menar jag att det är dags för en ny strategi. Politiken ska inte bara handla om hur många platser vi har. Den ska också handla om innehåll och om nivån på utbildningen. Det är dags att mer tala om kvalitet, inte bara om kvantitet. Detta innebär att vi i tillsammans med övriga i kommer att arbeta för ett antal reformer inom utbildningen. Inte minst måste vi bryta mönstret med att alla problem skickas vidare från förskoleklassen till högskolan. Läsa, skriva och räkna ska man lära sig i de första årskurserna i skolan, inte i åttan och nian. På gymnasiet ska inte repeteras, och på högskolan ska gymnasiet inte repeteras. Vi ser ju att gymnasiekurser, till exempel gymnasiematten, allt oftare måste repeteras på högskolorna. Och allt oftare måste nybörjarkurser anordnas i till exempel moderna språk, som man borde ha läst på gymnasiet eller på komvux. Ofta får man frågan: Vill ni inte göra något åt detta med social snedrekrytering? En del säger att det är det pris vi får betala, men jag tycker att det är en pessimistisk syn. Det är viktigt att vi bryter den sociala snedrekryteringen. Men det får inte ske till priset av sänkt kvalitet. Visionen måste vara att öppna universitet och högskolor för alla som har intresse och fallenhet för studier. Men ska vi garantera en bibehållen hög kvalitet i utbildningen. Därför, fru talman, måste vi successivt höja förkunskapskraven i högskolan. Det är inte vettigt att man, som är fallet, till exempel kan komma in på högskolan fastän man inte är godkänd i svenska. Gymnasiet måste få riktiga studieförberedande utbildningar där man inte kan välja bort ämnen som språk eller naturvetenskap om man ska gå vidare till högskolan. Ämnen som är viktiga för högskolestudier måste väga tyngre i konkurrensen om högskoleplatser. Den gymnasieelev som väljer mellan studier i matlagning och drinkblandning eller studier i fysik eller franska ska veta att det lönar sig bättre att läsa fysik eller franska. En lärare på högskolan ska vara både lärare och forskare. Vi har fått en situation där lärarnas tid inte räcker till för vare sig forskning eller utbildning. Det är tråkigt för studenterna och naturligtvis också farligt för att miljön för forskarna är så osäker och att de är så beroende av tillfälliga anslag . Därför är det väldigt viktigt att vi nu skapar en miljö där fri forskning frodas och där forskarna blir kvar och inte så fort de gör karriär söker sig till andra länder. Det är också viktigt att universitet och högskolor kan fungera som samhällets självkritiska spegel. Därför ska de stå fria från politisk detaljstyrning. Således måste vi se till att det finns forskningsprojekt som inte detaljstyrs politiskt. Vi ser redan nu att regeringen förbereder ett förslag om att avpolitisera högskolestyrelserna som ett steg mot mer självständiga högskolor. Vi ser också att alltfler ungdomar nu väljer att inte söka sig till högre utbildning och att antalet ansökningar har minskat. Det är väl inte så konstigt. Det här behöver inte vara ett negativt tecken; alla vill inte bli akademiker. Därför är det också väldigt viktigt att vi när vi talar om den eftergymnasiala utbildningen tänker på att det ska finnas en bra yrkesutbildning efter gymnasieskolan. Systemet med kvalificerad yrkesutbildning måste utvecklas. ser jag en vision om en yrkeshögskola. stärker vi successivt resurserna till högskolornas utbildning och forskning, och vi går i riktning mot att skapa miljöer som är av första klass när det gäller akademisk nivå. Vi skapar utrymme för elitforskning. Jag tycker att det är väldigt roligt att vara med i det arbetet. I detta anförande instämde och (båda fp), och (båda m) samt i och (båda c). 263 () replik: Det finns många saker som man skulle kunna ställa frågor om, men jag tänker koncentrera mig på två saker. Det satsas på forskning ja men inte så som i valrörelsen och i radiodebatter sagt. av bruttonationalprodukten skulle ju satsas på detta. Jag skulle vilja ha en förklaring om varför detta vallöfte har svikits. När det gäller forskning skulle jag också vilja fråga hur det kommer att bli med stamcellsforskningen framöver. Kommer fortsatt att driva på i EU till förmån för denna oerhört viktiga forskning? 264 () replik: Vi kan börja med stamcellsforskningen. Alla vet att det har funnits lite kritiska synpunkter från . Men det är någonting som vi har diskuterat i alliansen. Det är helt klart att det gemensamma alliansprogrammet om forskning inte kommer att försämra för stamcellsforskningen. Tvärtom välkomnar vi verkligen denna och tror att det finns stora möjligheter där. Visst, vi ska satsa av bnp på forskning. Det är viktigt, och det är ett löfte som vi tänker leva upp till. Som ett första steg när det gäller att trappa upp forskningsresurserna detta visade alliansen på före valet och har lagt fram motioner om här i ökar vi resurserna med 200 miljoner i nästa års budget. Det är precis vad vi utlovat. Sedan ska det stegvis ske en höjning. Dessutom lägger vi hela ökningen på fakultetsanslagen, vilket gör att man successivt får större möjligheter till flera doktorandtjänster och flera fasta forskartjänster. Detta är väldigt viktigt. 265 () replik: Det är glädjande att har fått lämna sin reaktionära syn på stamcellsforskningen. Detta välkomnar verkligen vi socialdemokrater. Jag skulle vilja återgå till forskningsanslagen. Du sade i valrörelsen att av bruttonationalprodukten skulle gå till den civila forskningen. Din partiledare, utbildningsminister , sade i lördagsintervjun att det inte kommer att bli så. Jag skulle därför gärna vilja ha ett svar på frågan hur ni på detta sätt kan svika era vallöften. 266 () replik: Vi har faktiskt inte lovat att vi ska nå av bruttonationalprodukten , utan vi har sagt att vi ska nå dit i den femårsplan beträffande budgetförstärkningar som vi föreslog i valrörelsen. 267 () replik: Bland annat och var ute i valrörelsen och deltog i budgivningen kring studiemedlen. Man lovade inte bara en höjning av studiemedlen utan också att fribeloppen skulle tas bort. Ingenting av detta har vi sett i den borgerliga budgeten vare sig eller för de kommande tre åren. ställde i sitt anförande här kvaliteten mot åtgärder för att göra något åt den sociala snedrekryteringen. Står de sakerna verkligen i motsats till varandra enligt syn? Är det inte viktigt att se till den lilla ökning av sökande med arbetarklassbakgrund eller invandrarbakgrund som vi ser till högskolan? Tycker ni verkligen att detta är oviktigt och vill strypa den? Studiemedlen spelar en väldigt stor roll just för de här grupperna. 268 () replik: vet hur det kan vara när man är flera partier man måste ibland kompromissa. sade att vi i valrörelsen hade talat om höjda studiemedel. har talat om höjda studiemedel men har stått bakom varenda budget som inte alls har levt upp till de förslagen, senast i vårbudgeten. Ni kan verkligen inte tala om att ni har förverkligat era löften här i när ni har varit med och haft makten. Jag säger som att vi kommer att arbeta för att höja studiemedlen ännu mer. Men i den budget som vi har lagt fram har vi inte nått dit, utan vi gör en massa andra bra satsningar på kvalitetshöjningar i skolan och högskolan. Naturligtvis är huvudsatsningen att få flera jobb. 269 () replik: Vi lägger i vårt budgetalternativ fram ett tydligt förslag om att man ska återställa studiemedlen med den höjning som vi då föreslog, , för att lösa den här akuta situationen. Vi kan inte sätta det i motsats till en höjd kvalitet i högskolan. Jag ser inte att det finns ett motsatsförhållande i det, som uppenbarligen ser. Jag tror att det här handlar om att försöka komma undan. Vi har också förslag om att skapa flera jobb, riktiga jobb. Där försöker ni prata om dynamiska effekter. Det finns faktiskt inte några förslag om riktiga jobb. Det är det som är skillnaden mellan och den borgerliga alliansens politik och politik. 270 () replik: Det blir en lite ihålig argumentation när jag vet att , om hon var närvarande i kammaren, röstade för de studiemedelsförslag som fanns i vårbudgeten och som innebar denna höjning. Ni har som sagt inte förverkligat er politik i i alla fall i form av röstningar när ni var med och bestämde.