prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — Man kan spela för en greenfee, en banavgift det är väl i så fall sådant som arbetsgivaren skulle kunna hjälpa till med gentemot de anställda från . Det kostar lika mycket för mig när jag går på ett gym varje gång. Gym är tillåtet men inte golf. Var är rättvisan i det hela? Eller snarare: Varför har vi detta godtycke? Man behöver inte ens vara medlem för att spela. Man kan gå på en bana som kallas pay and play, och det kostar . På många ställen kan man hyra utrustning. Man behöver inte ha någon heller. Vari består exklusiviteten i detta? Vad kostar en utrustning? En större kedja här i landet annonserar på nätet ut en utrustning, ett halvset, för . Men jag kan förvisso köpa det begagnat och få det billigare. Man kan jämföra det här med en idrott som löpning, som inte brukar anses exklusiv. Ett par sjysta löparskor kostar exakt lika mycket på samma företag på nätet . Man kan jämföra kostnaden när det gäller ungdomsidrotten. har gjort den jämförelsen. Vad är kostnaden för ungdomarna? Det visade sig att den totala snittkostnaden för ungdomar som utövar golf var medan snittet för de idrotter som jämfördes totalt var . Det är faktiskt så att basket visade sig vara dyrare för ungdomarna som utövare än vad golfen var. Då faller vi återigen tillbaka till detta: Vi har ett antal rekvisit. Golfen uppfyller vart och ett av dessa, men av gamla skäl och gammal hävd tillåter inte skattemyndigheten företagen att låta dessa 600 000 människor välja den typen av friskvårdsförmån. Ändå innebär ju golf motion. Normalt sett är det en mils promenad. Det innebär att man är ute i luften och stärker sig fysiskt, vilket var syftet med personalvårdsförmånerna. Det är inte heller särskilt dyrt utan leder snarare till en bättre hälsa och därmed också till lägre skattekostnader. Frågan till statsrådet kvarstår alltså fortfarande. I min uppslagsbok står det att något exklusivt är något som är till för ett fåtal. Detta är finansministern och jag överens om att det inte är fråga om längre. Varför kan inte detta uppenbara misstag och detta politiska godtycke korrigeras? Är det verkligen som säger, att vissa idrotter av gammal hävd inte är tillräckligt fina eller att vissa idrotter anses så fina att det inte är meningen att alla ska få vara med och utöva dem? Jag tycker att det är ett godtyckligt regelverk. Jag tycker att det är diskriminerande. Det är vår roll att se till att förändra det. 105 Finansminister (): När det först gäller sporten som sådan har ju golfen expanderat mycket kraftigt. Antalet utövare har stigit väldigt kraftigt. är med sina närmare 600 000 medlemmar ett av de största specialidrottsförbunden. Jag kan inte annat än notera att denna explosionsartade utveckling har skett , då haft en socialdemokratisk regering. skulle jag kanske inte vilja hävda att detta beror på att vi haft en socialdemokratisk regering, men vi har åtminstone inte satt några käppar i hjulet för denna utveckling såsom försökte göra gällande i sitt tidigare inlägg. Grundfrågan, återigen, i interpellation är om anställda bör kunna ägna sig åt personliga fritidsaktiviteter på skattebetalarnas bekostnad eller inte. Vi måste dra gränsen någonstans för vad en arbetsgivare bör kunna bekosta för sina anställdas räkning utan att dessa förmånsbeskattas för vad som är personliga levnadsomkostnader. Man kommer inte ifrån den gränsdragningen. Jag har förstått att vill att golf ska befinna sig på den ena sidan av staketet. Jag konstaterar att han , om vi skulle göra denna förändring, kommer att konfrontera oss med andra sporter som likställs med golf och som också ska skärskådas. Det gäller segling, ridning och utförsåkning på skidor sporter som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning och, inte minst, som utövas skilt från arbetet i både tid och rum. Vi får följa utvecklingen på det här området. Jag står dock fast vid det besked som jag har lämnat: För dagen tycker jag att den ordning som vi har är lämplig. 106 (): Om man ska vara teknisk kan man notera att nämner orden tid och rum, vilket var det den tidigare lagstiftningen som sedan har tagits bort. Jag kan bara konstatera, tyvärr, att finansministern nu anser att det är okej för personalen att gå på taiji, massage, gym, badminton och tennis eller att sparka boll, men om däremot de anställa skulle vara intresserade av golf är inte det okej eftersom golf ligger bakom ett slags hemlig gränsdragning. Vad som är beklämmande, fru talman, är att statsrådet inte har velat förklara den gränsdragningen. Inte med ett ord har han gått in på rekvisiten och förklarat varför golf inte skulle vara kvalificerat. Han nämner nu i slutet andra idrotter. Interpellationen handlade inte om det. Den handlade just om golf, just därför att det där är så uppenbart. Inte heller har finansministern definierat ordet exklusivitet, kommenterat de låga kostnaderna för utövandet eller kommenterat huruvida golf är bra motion eller bra idrott i likhet med det som vi tillåter. Det är inte fråga om att försvåra för de anställda. Det är en möjlighet att förbättra för de anställda. Det leder rimligtvis inte till högre skattekostnader. De anställda som vill utnyttja friskvårdsförmånen har begränsad möjlighet och begränsad tid och får därför välja just vilken idrott man vill utöva. Varför får de inte välja golf? Jag är rädd, fru talman, att det trots allt är så att socialdemokratin i det stora hela bara är väldigt obenägen till förändringar. Det kanske är dags att göra slut på de där tio åren. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2005/06:452 om beskattning av pensioner i och 107 Finansminister (): har frågat vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att få en harmonisering till stånd mellan de nordiska länderna när det gäller tillämpningen av beskattning av pensioner. I interpellationen beskriver den situation som uppstår då en person som är bosatt i får pension från . Mellan och gäller det nordiska skatteavtalet (SFS 1996:1512). Enligt detta avtal ska pension som betalas ut från ett nordiskt land till en person med hemvist i ett annat nordiskt land beskattas endast i utbetalarlandet. Det innebär att svensk pension beskattas endast i . Avtalet innehåller emellertid även en bestämmelse om progressionsuppräkning som ger rätt att inräkna pensionsinkomsten i beskattningsunderlaget. I denna situation ska sätta ned sin skatt genom avdrag med den del av skatten som belöper på den svenska pensionen. Eftersom tillämpar en progressiv skatteskala leder detta till att en person som är skattskyldig i beskattas med en högre procentsats på övriga inkomster på grund av den svenska pensionen. Skatten i blir dock inte högre än vad den hade varit om pensionen i stället betalats ut i och beskattats där. En finsk pensionär med pension från får alltså inte högre skatt än en finsk pensionär med inkomster uteslutande från . Det är inte fråga om någon dubbelbeskattning av pensionsinkomsten. Principen att ett land har rätt att beakta utländska inkomster vid beräkningen av beskattningsunderlaget eller fastställandet av skattesatsen är internationellt vedertagen. I förhållandet mellan de nordiska länderna följer detta direkt av det nordiska skatteavtalet. Även i den modell för skatteavtal som och utveckling, , har antagit finns motsvarande bestämmelse. Jag vill understryka att det är upp till varje land att avgöra om denna progressionsuppräkning ska göras. Progressionsuppräkning innebär också att beskattningen blir mer likformig än om sådan uppräkning inte sker. Den enskilde får utan progressionsuppräkning en viss rabatt på skatten genom att inkomst förvärvas från två eller flera länder i stället för från bara ett land. Att övriga nordiska länder vill motverka denna effekt genom att tillämpa progressionsuppräkning är inget som vi i kan ha några invändningar emot. Jag kan alltså konstatera att den ordning med progressionsuppräkning som tillämpar på svenska pensioner är helt i enlighet med internationellt vedertagna principer. Även har möjlighet att tillämpa en motsvarande ordning beträffande pensioner från . Vi har dock av förenklingsskäl, sedan 1987 års nordiska skatteavtal ingicks, som enda nordiskt land valt att inte utnyttja denna möjlighet. Detta innebär också minskad administration för . I detta sammanhang vill jag uppmärksamma att frågan tagits upp inom ramen för arbetet i nordiska ministerrådet, vilket även påpekar. I en rapport till de nordiska finansministrarna sägs att det är den stat där en person är bosatt som avgör hur dubbelbeskattning ska undanröjas och att detta även omfattar frågan om en utländsk pension ska påverka skatteuttagen på andra inkomster. Det är alltså upp till varje enskilt land att avgöra om och i så fall hur möjligheten till progressionsuppräkning ska användas. I rapporten konstateras också att de nordiska länderna, med undantag för som helt avstår från progressionsuppräkningen, utformat sina interna ordningar för detta på skilda sätt. Den konkreta åtgärd som kan vidta för att få en harmonisering till stånd mellan och när det gäller beskattningen av pensioner är att införa progressionsuppräkning på pensioner från . Detta har jag inte för avsikt att göra, och jag tänker därmed inte vidta några konkreta åtgärder i detta avseende. 108 (): Jag vet inte om den här interpellationsdebatten behöver bli särskilt lång. Precis som i den förra konstaterar finansministern att han inte tänker göra någonting. Han har inga större ambitioner. Jag är från . I har vi just ett gränsområde mot , och den gränsproblematik som finns är väldigt viktig för människor. Det här är en del av den. Det finns en lång rad hinder när det gäller att kunna flytta och arbeta vid gränserna. Det handlar om arbetsmarknad. Pensionerna är en del den fråga jag valt att ta upp men det finns problem även när det gäller utbildning och mycket annat. Jag tror att vi får återkomma till de delarna. ska på valturné i . Jag får väl hälsa honom välkommen till . Tyvärr kommer han inte att besöka och gränsområdet utan håller sig till det moderatstyrda , vilket jag hoppas kommer att bli ett givande studiebesök. Om han hade velat besöka hade han tydligt fått klart för sig att gränsproblematiken är viktig för befolkningen där. Svårigheterna att kunna verka är alldeles för stora. Det finns inte mycket att säga om svaret på interpellationen. Svaret är egentligen detsamma som frågeställningen, men i form av fler ord. Jag har i frågan pekat på progressiviteten, och det svarar finansministern också på. Vi har en generös tillämpning i helt enkelt av rent förnuftsmässiga skäl, vilket även finansministern tar upp. Det skulle bara bli dyrare att försöka administrera och hålla reda på detta. Jag är fullt medveten om att det naturligtvis är som måste ändra sin tillämpning, och här blir jag lite förvånad. Statsrådet säger nämligen att det enda han skulle kunna tänka sig är att tillämpade samma regler som , det vill säga att vi skärpte beskattningen, vilket vi alltså valt att inte göra. Det förvånar mig lite grann, för ett statsråd med ambitioner om nordiskt samarbete och bättre samarbetsklimat skulle väl snarare försöka driva på den politiska processen och se till att göra det bättre för de nordiska medborgarna när de flyttar över gränserna. I det arbetet ingår, precis som inom det europeiska arbetet, att försöka påverka andra regeringar att ha regelverk som just gör flytten över gränserna lättare. I min enfald trodde jag kanske att åtminstone delar av regeringen hade större ambitioner just när det gällde det nordiska samarbetet. Därför kan jag bara tacka för svaret och beklaga. 109 Finansminister (): Jag kan lugna interpellanten med att vi från regeringens sida ägnar mycket tid och kraft åt att överbrygga olika typer av gränshinder, särskilt för de människor som lever i de områden där man färdas och befinner sig på olika sidor om våra nordiska gränser. Bland annat har den förre danske statsministern lagt fram en rapport till de nordiska finansministrarna om en översikt av gränshinder på skatteområdet. Sammanfattningsvis innebär slutsatsen i hans rapport dock inte som en god partivän till att det nordiska skatteavtalet ger möjlighet till progressionsuppräkning, men det är varje hemstats interna regler som avgör om denna möjlighet till progressionsuppräkning ska utnyttjas. Om jag förstår rätt så vill han att jag ska försöka övertyga om att inte ska tillämpa det som är internationellt vedertaget och som tillåts av det nordiska skatteavtalet. Det vore rätt klargörande om det är vad som åsyftas, eftersom det vore något radikalt nytt att skulle försöka få ett nordiskt grannland att inte tillämpa internationellt vedertagna skatterättsliga principer, eller, för den delen, att inte tillämpa den möjlighet som det nordiska skatteavtalet som vi bägge varit överens om innehåller. Vi har avstått från att utnyttja den möjlighet till progressionsuppräkning som ges i skatteavtalet för att minska bördan för skattemyndigheterna och förenkla regelsystemet. pågår ju diskussioner mellan våra nordiska länder. pågår diskussioner om att göra vissa förändringar i det nordiska skatteavtalet. har det varit föremål för tre förhandlingsrundor, och förhandlingarna avses fortsätta . Jag är inte alls främmande för att olika typer av frågor, som beskattningen av pensioner, tas upp, men att hävda att ett enskilt land inte ska tillämpa de möjligheter som internationellt vedertagen praxis ger vid handen ställer jag mig mycket tveksam till. Vi måste i stället fortsätta att enträget, och på det sätt som sker i den nordiska kretsen, påvisa de olägenheter som det innebär när vi har olika skatteregler. Vi har i många stycken likartade system och delar ofta varandras uppfattningar, men att utvidga det till att ställa krav på harmoniserade bestämmelser, som efterlyses, är att gå betydligt längre än vad som krävs av oss. Det är dessutom att gå utöver vad som krävs i och med vårt medlemskap i . I de diskussioner som jag har med mina nordiska kolleger kommer jag naturligtvis att påvisa de olägenheter som finns, men vilka slutsatser de nordiska länderna drar av det är faktiskt upp till dem. Att genom påtvingande argumentation få dem att inte utnyttja det som internationellt vedertagen praxis och det nordiska skatteavtalet ger vid handen tänker jag inte medverka till. 110 (): Det är ett retoriskt knep att försöka hävda att jag på något sätt skulle skriva våra finska kamrater på näsan. Det är inte fråga om det, utan jag har frågat vilka konkreta åtgärder statsrådet tänkt vidta. Lite förvånad blir jag eftersom det i det skriftliga svaret klart och tydligt sägs att statsrådet inte tänker vidta några konkreta åtgärder. säger han i talarstolen att han visst kan tänka sig att göra precis det som jag har gjort genom att väcka interpellationen, nämligen försöka påtala de olägenheter som finns. Jag vet inte om vi ska se det som ett fall framåt. Det är väl så man gör när man ser den här typen av problem. Man vill förändra avtal. Man sätter sig ned, diskuterar och påtalar de olägenheter som finns och försöker sedan få till stånd en bättre ordning. Därför blev jag förvånad när finansministern i det skriftliga svaret sade att han inte tänkte göra någonting alls. var det dock, i slutet av svaret, uppenbarligen ett annat budskap. Det är lite svårt att veta hur man ska tolka finansministern. Det vore fel att ha harmoniserade bestämmelser, säger finansministern. Är det inte det som vi försöker åstadkomma inom det nordiska samarbetet, och även inom EU-kretsen? Vi försöker få harmoniserade bestämmelser just för att medborgare lättare ska kunna flytta över gränserna, kunna söka jobb i ett grannland, kunna utbilda sig. Jag tror att interpellationsdebatten för min del är avslutad. Jag gör den tolkningen att finansministern , till skillnad från när svaret skrevs, insett problemet eftersom han i slutet av sitt förra inlägg från talarstolen faktiskt sade något annat än det som sägs i det skriftliga svaret. 111 Finansminister (): Jag har fått frågan vilken konkret åtgärd jag vill vidta, med anledning av tillämpning och beskattning av pensioner, för att få till stånd en harmonisering mellan och . Jag har svarat att det vi kan göra för att få en harmonisering till stånd är att införa progressionsuppräkning på pensioner från . Det tänker den emellertid inte föreslå. Vi har inte ambitionen att genom progressionsuppräkning åstadkomma en harmonisering mellan och . Däremot diskuterar vi ständigt och jämt de olägenheter som finns, som människor upplever, över gränserna. Om jag kan påverka den finska regeringen att ändra sig är jag den förste att försöka göra det, men jag tror inte att jag kommer att lyckas. De följer, som jag sade, internationellt vedertagna skatterättsliga principer samt det nordiska skatteavtalet som tillåter dem att progressionsbeskatta. Vi får väl se vad den finska regeringen har att säga. 112 (): Jag får önska lycka till. får jag önska det svenska folket en finansminister som vill lite mer, har lite större självförtroende och tror att man faktiskt kan utveckla det nordiska samarbetet bland annat genom harmonisering av bestämmelser, oavsett vilka som ska förändras. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2005/06:467 om börsfrossa, dollarfall och stigande räntor nya förutsättningar för den ekonomiska politiken 113 Finansminister (): har frågat mig vilka anpassningar jag finner för gott att vidta i den ekonomiska politiken och prognoserna för de offentliga finanserna mot bakgrund av riskerna för utvecklingen i den amerikanska ekonomin, på olje- och räntemarknaderna samt på börserna. De risker tar upp är utförligt analyserade i den ekonomiska vårpropositionen. Riskbilden för den svenska ekonomin bedöms i vårpropositionen i huvudsak vara balanserad. Det betyder att en utveckling som är starkare än enligt prognos bedöms vara ungefär lika sannolik som en utveckling som är svagare än prognos. Å ena sida kan efterfrågan utvecklas starkare än väntat och föra med sig en ännu starkare sysselsättningstillväxt. Å andra sidan finns de globala riskerna knutna till fastighetspriser och oljepriser. Min bedömning är att riskbilden för den svenska ekonomin är likartad den som gjordes i samband med vårpropositionen. Den starka tillväxt som förutsågs i prognosen stöds av de preliminära nationalräkenskaper för som SCB publicerat. Tillväxten blev eller kalenderkorrigerat. Det är en god tillväxt i såväl ett historiskt som internationellt perspektiv. Jämfört med och alla EU-15-länder har starkare tillväxt. Därutöver vill jag göra några kommentarer relaterade till oljepriset, valuta- och ränteutvecklingen, hushållens konsumtion, investeringarna och exporten. Oljepriset har inte fallit tillbaka såsom bedömdes i vårpropositionen. Den främsta anledningen är konflikten kring kärnutvecklingsprogram som drivit upp riskpremien på olja. räknar med att det höga oljepriset kommer att dämpa efterfrågan på olja i och med att substitut till olja blir relativt billigare som det blir mer intressant att bygga ut produktionskapaciteten. Utbudet av olja väntas därmed växa snabbare än efterfrågan vilket innebär att reservkapaciteten förväntas öka. Det ger förutsättningar för ett lägre oljepris. Det är dock svårt att förutsäga hur oljepriset utvecklas framöver. Flera internationella oroshärdar gör att det finns en risk för ytterligare uppgång i oljepriset. Som diskuterades i regeringens vårproposition är detta dock inte huvudscenariot. Valutautvecklingen följer i stort prognosen i vårpropositionen. Dollarförsvagningen beror till stor del på förväntningar om en minskad ränteskillnad internationellt. Minskade ränteskillnader bidrar också till ökat fokus på obalanserna i den amerikanska ekonomin. Utvecklingen av obligationsräntorna följer också i stort prognosen i vårpropositionen. Den starka tillväxten i kombination med den förbättring på arbetsmarknaden som har skett kan innebära att hushållens konsumtion utvecklas i en snabb takt . En mer osäker utveckling på börsen kan dock dämpa konsumtionsutvecklingen. I vårpropositionen gjordes bedömningen att de offentliga finanserna skulle visa ett överskott på av bnp. ligger därmed det genomsnittliga finansiella sparandet på av bnp. Därmed överskottsmålet på av bnp i genomsnitt över en konjunkturcykel. Den information som har inkommit har bekräftat de starka offentliga finanserna. ESV räknar med ett betydligt starkare finansiellt sparande för staten än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. Även gör en bedömning som är betydligt starkare än regeringens . Sammantaget innebär det att den ekonomiska politiken är framgångsrik och att det inte finns skäl att vidta förändringar i detta . 114 (): Jag tackar finansministern för svaret. Bakgrunden till den här interpellationen var delvis en frustration över att det finns en ekonomisk debatt som pågår i Dagens Industris något kvällstidningsartade börs- och valutasidor, i A-ekonomi och i näringslivsbilagor som inte alls verkar ha någon kontakt med de delar av medierna som sysslar med ekonomisk politik eller politik i allmänhet. Som en illustration talar K.-G. i Rapport i SVT om landets politiska utveckling och kommenterar där, men han verkar inte någonsin ha någon kontakt med vad till exempel skriver på Dagens Nyheters ekonomisidor. Det där tycker jag är ett problem i den svenska debatten. I själva svaret vill jag börja med att säga att det är viktigt att notera att , och regeringen möter väljarna med en dopad svensk ekonomi. Den är dopad av internationellt sett historiskt väldigt låga räntor, en kronkurs som är och , , har varit låg. är den fallande. Det blåser upp export till nivåer som jag bedömer som ohållbara . Varken arbetsmarknaden eller investeringarna har egentligen påverkats av det högre oljepriset och den pågående börsoron. Till detta kommer att regeringen driver en finanspolitik som är expansiv på ett sätt som inte skulle godkännas i de ekonomiska läroböckerna. Det kan vara ett viktigt kriterium, för snart stiger räntorna inte bara i och i utan naturligtvis också i , och det blir en extra stark ränteuppgång i just därför att finanspolitiken är så expansiv. Det som jag tror är det mest bekymmersamma i det ekonomisk-politiska landskapet är dollarkursen: Dollarn faller, och den svenska kronan blir allt starkare. Det är ju så att eftersom dollarn är knuten till de asiatiska valutorna så måste den anpassning av dollarkursen som måste komma på grund av de stora amerikanska budgetunderskotten i bytes- och budgetbalans tas ut. Det måste ta vägen någonstans, och då sker det egentligen mot de valutor som är flytande gentemot den amerikanska dollarn. Det gör att det finns ett orosmoln här. Växelkursen mot dollarn kommer att förändras med kanske , kanske , på , och detta ska man komma ihåg i en situation då faktiskt är största exportmarknad, större än till exempel . Oljepriset ligger högre än prognostiserat, och det är svårt att tro att det kommer att falla i närtid. Det som är obehagligt med det priset är ju att det inte bestäms så mycket av ekonomiska faktorer. Vi kan sitta och diskutera utbud, efterfrågan och investeringar, men det är oron i som är drivande. Till detta kommer en frossa på aktiebörserna, och det finns särskilt mycket av denna oro på den svenska börsen. hänvisar till det första kvartalets bnp-tal. Ja, men jag tittar framåt. Det är hela poängen. Då är det inte så intressant trots allt att diskutera hur bnp utvecklades . Jag anser att de talen är överspelade när man diskuterar vad som ligger framför oss, vare sig finansministern heter eller något annat . Det är nästa mandatperiod som väljarna har att ta ställning till, och vi kan se att under nästa mandatperiod går vi in i en situation med de orosmoment som jag pekade på och en allmänt skakig konjunktur. Jag ska återkomma till det. 115 Finansminister (): Jag förstår att inte vill ta tempen på den svenska ekonomin här och som gjorde , därför att den temperaturangivelsen visar ju att mår väldigt bra just . Hela den svenska ekonomin växer kraftigt.