prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Det är också den politik som vi jobbar utifrån att skapa nya arbetstillfällen. Men när vi har samarbetat med s och v här i så har vi fått börja med att sopa undan alla de misstag som den borgerliga regeringen gjorde med den ekonomiska politik som följde då. Det var första steget. Det har tagit hur som helst. ska vi försöka bygga upp någonting för en ny framtid med ett nytt arbetsliv som ser annorlunda ut än det såg ut . Vi lever i en ny tid där till exempel tjänstesektorn går framåt medan den traditionella industrin går bakåt och har färre arbetstillfällen. Det ställer hårdare krav på oss, inte minst när det gäller utbildningsväsende, lärlingsplatser och så vidare. 25 () replik: Det är alltid roligt att höra de här debatterna där man faller tillbaka och och säger att man inte har lyckats lösa problemen. Borde man inte ha klarat av de problemen om man nu är så duktig? Jag tror att får sluta att tala om problemen och . Jag tycker fortfarande att glider här. Han talar fortfarande om den höga tillväxten och att det går så bra. Men förklara då varför vi har så stor arbetslöshet! Det är det stora problemet i . Jag kan inte se hur regeringspartierna ska kunna lösa det. Man har haft möjligheter, åtminstone det socialdemokratiska partiet, att lösa det, och man har inte klarat av det. Det har försämrats under den här mandatperioden. svarade inte heller på om han tänker stödja förslaget till heltid. Jag vore tacksam över att få ett besked om hur han ser på den frågan också. Säg gärna: Jag är ledsen. Vi har misslyckats med arbetsmarknadspolitiken. 26 () replik: Jag tycker nog att vi har gjort väldigt mycket den här mandatperioden. Du får ursäkta, men jag tycker faktiskt att vi har tagit många steg för att främja ett bättre företagsklimat, och det har skett inte minst tack vare oss i . Vi har reformerade 3:12-regler. Vi har till och med tagit bort arvs- och gåvoskatterna därför att de skulle vara en kil för att främja företagandet. har det visst övergått till förmögenhetsskatten i stället, men arvs- och gåvoskatterna är i alla fall borttagna. Det är kanske det som gör att folk har mer framtidstro inom företagen. Jag vet inte. Som miljöpartist tycker jag att vi ska satsa mycket mer på miljöteknik. Därför har vi satsat på att försöka få in sådana frågor i de senaste budgetuppgörelserna. Det visar sig nu att miljöteknik är en bransch på frammarsch. Men det finns stora utmaningar framöver. Vi har avskaffandet av oljeberoendet som kommer att skapa arbetstillfällen i också när vi satsar mer på etanol och så vidare. Men jag hinner inte utveckla det på mina i replik här. Jag ska däremot svara på frågan om heltid och deltid. De två utredningarna tillsattes av majoriteten här, och finns det ett förslag. Jag är kanske inte riktigt helt nöjd med hur de utformas. Jag håller med om problemställningarna, men jag vill nog titta närmare på hur lagarna utformas. Jag tycker att de ska tas i ett sammanhang, det vill säga både rätten till heltid och rätten till deltid. Det skulle stärka löntagarnas inflytande, och jag tror inte att det skulle vara till så stor nackdel för företagarna. Men det lär vi få återkomma till, kanske inte men nästa. Då får vi ta en debatt om det. 27 (): står vi här igen för fjärde gången den här mandatperioden och debatterar arbetsrätt. Några av oss hoppas kunna göra det även , och någon är kanske glad att han eller hon slipper och kan ägna sig åt något annat vederkvickande. hoppas jag att under den här debatten få reda på vad den så kallade alliansen egentligen vill när det gäller arbetsrätten. var arbetsrätten ett enormt hinder för tillväxt och sysselsättning. har alliansens statsministerkandidat sagt att arbetsrätten inte är någon stor fråga och inget större problem. har andra tunga representanter för alliansen sagt att LAS helt borde upphävas för ungdomar . Det var ju så bra i . Nja, det tyckte nog inte de tusentals ungdomar som demonstrerade mot förslaget. Ett annat hinder för en så kallad flexibel arbetsmarknad har varit kollektivavtalen. sjunger alla kollektivavtalens lov. Ändå ansåg en tung representant för alliansen att agerande i för rätten att hävda kollektivavtalen var en skam för . Jag blir lite förvirrad. Vad står alliansen för? Men jag får väl svar i replikskiftet. En återkommande fråga i dessa debatter är det så kallade tvåpersonsundantaget i LAS. Utskottsmajoriteten anser att undantagsregeln ska slopas. Vi anser att den är orättvis. Mycket tyder fortfarande på, trots vad andra har sagt, att den drabbar dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden, föräldralediga, sjukskrivna och äldre. Att regeln dessutom inte går att pröva rättsligt gör inte saken bättre. Här är vi oense och lär så förbli. Ett stort problem på svensk arbetsmarknad är den stora andelen som har visstidsanställningar. Andelen har ökat och är nu uppe i . Bland unga, framför allt kvinnor, är andelen med tillfälliga jobb väsentligt högre. Vanligast är tillfälliga anställningar inom vården, hotell och restaurang och handel. Avsaknad av fast jobb leder till otrygghet, svårigheter att låna pengar och få ett hyreskontrakt. Tillfälligt anställda riskerar att få sämre inflytande på arbetsplatsen, sämre löneutveckling, pension och ersättningar från socialförsäkringssystemen. Dessutom blir deras kompetensutveckling eftersatt, vilket leder till lägre produktivitet. Att ha alltför många visstidsanställda kan alltså vara kontraproduktivt för företaget eller organisationen. Självfallet är inte alla tillfälliga anställningar dåliga. Man måste kunna jobba extra, och visst måste det finnas vikarier. Det är dock inte acceptabelt att människor mot sin vilja går år på dessa otrygga anställningar. Utskottet välkomnar därför det arbete som pågår för att ta fram ett förslag om nya regler för tidsbegränsade anställningar. Syftet med dessa regler är att fler arbetstagare ska få en tillsvidareanställning. Ett annat problem på arbetsmarknaden som har beröringspunkter med det stora antalet visstidsanställda är den stora andelen som har deltidsanställning. Det är av männen och av kvinnorna som arbetar deltid. 264 000 av dessa skulle vilja arbeta mer. Problemen med deltidsarbete liknar dem vid visstidsanställning, sämre möjligheter till egen försörjning, sämre pension, sämre a-kassa vid arbetslöshet, sämre sjukförsäkring, sämre karriär och sämre utvecklingsmöjligheter. En utredning har haft i uppdrag att se över möjligheten att stärka rätten till heltidsanställning. Utredningen föreslår en ny lag om rätt till heltidsanställning för hela arbetsmarknaden. Lagen ska vara tvingande till arbetstagarens förmån, men det ska vara möjligt för parterna att avtala om avvikelser från lagens bestämmelser. Förslaget bereds nu i . Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att skyddet för föräldralediga måste stärkas. Jag är den förste att beklaga att det har tagit så , men väntar vi en proposition vilken dag som helst. Om förslagen ligger i linje med vad utskottet tidigare uttalat torde det föreligga en bred majoritet i för att föräldralediga ska få ett starkare skydd. I detta betänkande behandlar vi också kollektivavtalens ställning på den svenska arbetsmarknaden. Systemet med kollektivavtal förutsätter starka arbetsgivarorganisationer och starka fackföreningar. En grundbult i detta system är också rätten att vidta stridsåtgärder. Den rätten måste också finnas för att tvinga fram förhandlingar om kollektivavtal. Här är jag inte riktigt säker på var den så kallade alliansen står. Rätten till stridsåtgärder ifrågasätts inte i detta betänkande. Däremot finns en mycket luddig skrivning i reservation nr 1: Även frågan om en rimlig balans och proportionalitet mellan syfte och konsekvens hos åtgärder vid konflikter bör belysas. Jag skulle mycket gärna vilja veta vad som döljs bakom denna skrivning. Handlar det om krav på att införa en proportionalitetsprincip i konflikträtten? Handlar det om att begränsa rätten till sympatiåtgärder? Läser man flerpartimotionen A273 ser man att det uppenbarligen är syftet. Där skrivs att ett kollektivavtal är ett vanligt civilrättsligt avtal bortsett från att det kan genomdrivas med tvång. konstaterar motionärerna, som är från samtliga borgerliga partier, att för avtal i övrigt gäller att avtal som tillkommit under tvång är ogiltiga. sägs att det är dags att se över och reformera reglerna om blockader och andra stridsåtgärder som syftar till att tvinga fram kollektivavtal. Utgångspunkten bör vara att radikalt inskränka rätten att med tvång tvinga företag att skriva under kollektivavtal. Är det detta som menas med den luddiga skrivning som jag tidigare citerade? Kan det vara så att alliansen talar sig varm för kollektivavtalens förträfflighet som man kraftigt vill inskränka de fackliga organisationernas möjlighet att hävda kollektivavtalen? Tar ni avstånd från vad som sägs i motion A273? Jag ser fram emot svaret. För oss socialdemokrater är den grundläggande principen att svenska avtal ska gälla på svensk mark också för löntagare från andra länder. Vi kan aldrig acceptera lönedumpning som ett konkurrensmedel. Lönedumpning är ingen solidaritetshandling med arbetare från andra länder som har mycket lägre löner än i . I ett antal motioner tas upp frågan om krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. I en av dessa föreslås att ska ratificera nr 94. Den innebär kortfattat att i ett kontrakt där en offentlig myndighet är part kan sociala krav ställas på leverantörer av varor och tjänster. 94 är ratificerad av 60 länder, dock inte . I artikel 3 i konventionen framgår att lämpliga åtgärder ska vidtas för att tillförsäkra arbetstagarna rimliga och rättvisa skydds- och välfärdsförhållanden i sådana fall där föreskrifter om arbetarskydd och välfärdsåtgärder inte redan följer av lag, kollektivavtal eller skiljedom. Konventionen ger också möjlighet att ställa kontraktsvillkor som går ut på att gängse lönenivå enligt kollektivavtal ska tillämpas. Utskottsmajoriteten anser alltså att nr 94 ska ratificeras. Detta bör ges regeringen till känna. Avslutningsvis vill jag, fru talman, yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 28 () replik: Först och främst fråga om proportionalitet: Det är den diskussion som den förre socialdemokratiske statssekreteraren förde i en tidigare utredning, som regeringen har remissbehandlat och övervägt, som man vill ta med i översynen för att föra den vidare och se vad som är lämpligt att genomföra. Det är inte krångligare än så. Den motion som citerade ur är alltså ingen parti- och kommittémotion. Det jag skulle vilja ta upp och diskutera är att vi har fått ungefär 1 800 fler regler för mindre företag. Detta regelkrångel är en stor faktor som gör att vi inte skapar de nya jobb vi behöver skapa i . har det kommit ett utredningsförslag med ytterligare 14 sidor lagtext om rätt till heltid. Det är ett förslag som har sågats av Ams, fackliga organisationer med flera. Vad som är intressant i sammanhanget är att vi har både en frivillig deltid män och kvinnor som vill det har deltid och en ofrivillig deltid. Diskussionen handlar då om detta: Ska man lösa det här på arbetsplatserna via kollektivavtal, genom samverkan mellan arbetsgivar- och arbetstagarparter, eller ska man använda en fyrkantig lagstiftning uppifrån? Då säger exempelvis att avtal är bättre än lag. Efter de hyllningstal som ofta brukar hållas kring kollektivavtalen undrar jag: Varför sviker Socialdemokraterna principen om kollektivavtal? Idén med kollektivavtal är att de ska vara branschanpassade. De bygger på att båda parterna tar ansvar för att både sluta avtal och se till att avtalen efterlevs. Då kan man inte låta varje part springa till mamma och be om hjälp så fort man inte har löst problemet själv. Vi vet exempelvis att det här förekommer mycket inom offentlig sektor, där socialdemokratiska landstingsråd och kommunalråd styr. Det finns också inom exempelvis handel. Men vi vet också att man på många ställen kan lösa frågan om den ofrivilliga deltidsarbetslösheten och deltidsarbetet. Varför litar inte Socialdemokraterna på kollektivavtalet? Varför litar man inte på exempelvis Sacos bedömning? 29 () replik: Som vanligt var det en mycket lång replik från . Det är nästan så att när han är färdig har jag glömt vad han frågade från början. nämnde regelverket, och det är någonting som vi har slagit varandra i huvudet med i ganska många debatter. Det hävdas att vi i har ett enormt stort regelverk, som nästan är oöverskådligt. när vi gör internationella jämförelser, som många brukar ta upp i många olika sammanhang, visar det sig att det inte är riktigt sant. Det är relativt enkelt att starta företag, och regelbördan är inte särskilt våldsam. Dessutom är det så att tack vare EU-medlemskapet, som en del är glada över och en del är mindre glada över, importerar vi också ett stort antal regler. När det gäller rätten till heltid kan möjligtvis tycka att det är bättre att ta det här förhandlingsvägen. Men vi vet också att de andra fackliga organisationerna är mycket positiva till att vi försöker genomföra en sådan här regelförbättring för alla dessa personer som jobbar deltid. Det här är en fråga för parterna. De fackliga organisationerna har år , speciellt , Handels, Hotell och Restaurang, drivit de här frågorna oerhört hårt. Men man kommer inte fram. Ska man förhandla måste två parter vara villiga att gå varandra till mötes. Det gäller då också att arbetsgivarsidan försöker jobba för att se till att skapa heltidsjobb och på ett sådant sätt få framför allt kvinnor att komma ur denna fälla. Sedan skulle det vara intressant att veta ingen har talat om det för mig om man kan se någon signifikant skillnad när det gäller deltidsarbete inom borgerligt styrda kommuner och landsting och inom socialdemokratiskt styrda kommuner och landsting. Ingen har tagit upp det alltså tror jag inte att det är någon skillnad. 30 () replik: Det är intressant om det inte är någon skillnad mellan socialdemokratiskt styrda och borgerligt styrda kommuner. Men hur är det med alla högtidstal om vikten av heltid? Har Socialdemokraterna inte gjort mer än så? Man kom inte fram inom , säger . Ja, men vem är motparten? Det är till övervägande del socialdemokratiska kommunalråd och landstingsråd. Det är kompisar. Det är det som är intressant. Men att en småföretagare med en liten verksamhet ska tvingas lära sig 14 sidor ny lagtext, bara för att kolleger i inte förmår leva upp till de högtidstal han själv står här och håller i kammaren, är ju skandal. tror att de förstår hur en småföretagare känner det när den stora boven, politikerna, ålägger honom att lära sig 14 sidor ny lagtext. Problemet är att jag tror att politik leder till färre jobb för kvinnor och män. Därmed inte sagt att vi inte har ett problem med många kvinnor, och även män, som vill jobba mer än de får göra. Men vi har också många som inte får jobba alls, som vill in på arbetsmarknaden. Det handlar om en till en och en halv miljon människor som av olika skäl är utestängda från arbetsmarknaden. Det är det verkliga problemet. Då är frågan: Är metoden för att lösa det problemet att införa ännu fler nya regler än de 1 800 som stiftat , eller är det att ha färre regler, att lita mer på arbetsmarknadens parter och skapa bättre villkor för småföretagsamhet samt en bättre opinionsbildning kring attityder, jämställdhetsfrågor och liknande och på den vägen lösa problemet? Det är metodvalet vi diskuterar. väljer uppifrånperspektivet lagstiftning, krångel i stället för att sopa upp framför egen dörr. 31 () replik: I så fall, , får vi hjälpas åt att sopa. Det kan vi väl ta varandra i hand på? Det var bra att du tog upp . Som du känner till är det ett socialdemokratiskt styrt landsting som jobbat ganska hårt för att skapa fler heltidstjänster. De har jobbat med det och också lyfts fram som ett gott exempel när det gällt att skapa heltidsjobb inom . Möjligheterna finns alltså. Detta är, vilket mycket noggrant påpekat, minst lika mycket en fråga om män och kvinnor som om var man jobbar. Att det sedan handlar om just många kvinnor beror naturligtvis på att det är många kvinnor anställda inom den kommunala sektorn. Vi har precis samma problem på den privata sidan när det gäller hotell och restaurang. Det handlar alltså i grunden om en ojämlikhet mellan könen. I den svenska arbetsrättslagstiftningen, arbetsmiljölagstiftningen och allt det andra, bygger vi en grund på lagstiftningen. Därefter överlåter vi till de fackliga organisationerna och till arbetsgivarorganisationerna att förhandla om detaljerna. När det gäller arbetstidens förläggning och hur arbetet ska genomföras har ju arbetsgivaren arbetsledningsrätten, vilket innebär att arbetsgivaren trots allt är den som har övertaget i dessa diskussioner. Lagen är dessutom dispositiv. Vi lägger en grund för att genom lagstiftningen förbättra för alla kvinnor som jobbar deltid. Sedan finns möjligheten att via kollektivavtal förhandla om regler för att branschanpassa och anpassa till arbetsplatsen, precis så som vill att det ska gå till. 32 () replik: I alliansen är vi överens om väldigt mycket, men ibland vill gå ett steg längre. Därför har vi kommit med förslaget om ungdomsavtal. undrar jag: Har något att komma med som är bättre, någonting som skulle kunna lösa problemen? Vi har väldigt många arbetslösa ungdomar , ungdomar med ofta god utbildning. De vill inte fortsätta studera, utan de vill ha ett jobb så att de kan försörja sig och inte behöver bo hemma hos mamma och pappa. 33 () replik: Jag delar oro för arbetslösheten, framför allt när det gäller ungdomar men även de äldre. Däremot tror jag inte att lösningen är att anställa dem utan något regelverk. Ert förslag är ju att LAS inte ska tillämpas för dem som är . Det tänkesättet bygger i någon mening på ett slags myt, en diskussion om att det är svårt att anställa, att det inte går att göra sig av med folk i det här landet. Sanningen är den att det inte förhåller sig så. Om det hade varit svårt att göra sig av med folk i hade vi troligtvis inte haft så många arbetslösa som vi har. Dessa ungdomar är dessutom den grupp på arbetsmarknaden som redan nu har den överlägset största andelen tillfälliga anställningar och deltidsanställningar. Det är redan så. Det är de jobben de får. Att då med en sådan regelförändring som den ni föreslår göra deras arbetssituation ännu otryggare kommer knappast att leda till fler jobb. När det gäller hur vi ska hantera problemet har det naturligtvis mycket att göra med hur arbetslivet utvecklats . Det handlar också, precis som säger, om vilken utbildning man väljer. Vi har en mycket större andel ungdomar med högskoleutbildning, och det leder naturligtvis till att vi också får en större andel akademiker som drabbas av arbetslöshet. Jag tror inte att ert förslag är lösningen. 34 () replik: Ja, vi är överens om oron, men jag upplever inte att kommer med några konkreta förslag till hur vi ska lösa problemen. Det finns alltså akademiker, bland annat civilekonomer och civilingenjörer, som när de fick plats vid högskolan mer eller mindre också fick löfte om att det skulle finnas jobb åt dem när de kom ut. Uppenbarligen finns inte jobben, utom för dem som utbildat sig till de mer glassiga jobben som tv-producenter och annat. Där finns det kanske inte så mycket utrymme. Vi kunde ju inte föreställa oss att det skulle se ut så som det gör . Vad vill göra nu? Kan vi använda oss av något annat? vill till exempel ge betydligt mer resurser för att kunna matcha jobb på arbetsförmedlingen så att det blir en förmedling av arbete. Vad vill använda för resurser, och hur, för att fler ungdomar verkligen ska få jobb? Jag håller med om att det inte ska vara korttidsanställningar, vikariat och alla de avarter som finns, men jag är inte heller säker på att förslaget om rätten till fast anställning och rätten till heltid kommer att lösa problemen. Risken är att ytterligare några kommer att stå vid sidan av och inte ens får de korta jobb som trots allt ger lite trygghet, att man åtminstone har några månader och kan arbeta upp a-kassan och få lite pensionspoäng. Då skulle man i alla fall ha något som liknar någon form av trygghet, även om det inte är den stora trygghet som det innebär att ha ett riktigt jobb. Det är där vi måste rikta in de stora resurserna. Hur ska fler ungdomar, och fler människor över huvud taget, få riktiga jobb? 35 () replik: När vi diskuterar arbetslöshet och arbetsmarknadspolitik brukar jag säga att det är ett problem som man ska närma sig med allra största ödmjukhet, för det finns ingen som har lösningen på det stora problemet. Det handlar inte om att försämra LAS. Det handlar inte om att använda plusjobb. Det handlar inte om nystartsjobb. Det handlar inte om olika typer av anställningsstöd. Det är en mycket komplicerad materia att hantera. Jag vill påstå att det krävs mängder av olika åtgärder, från skilda håll i samhället, för att vi ska komma till rätta med detta jättestora problem. En del i det har naturligtvis varit vilket vi nu får kritik för att vi bedrivit en sund ekonomisk politik som gett oss en lång rad år av relativt hög tillväxt. Däremot hade vi av ett dopp i tillväxten då vi låg runt 11 ½ %, vilket också bidragit till att vi nu inte får den skjuts på arbetsmarknaden som många ekonomer, och sådana som är klokare än alla vi som sitter i denna kammare, trodde att vi skulle få och att jobben därmed också skulle komma. Sedan delar jag uppfattning när det gäller arbetsförmedlingarnas roll. Det är naturligtvis oerhört viktigt att de jobbar med det som de ska göra, nämligen att matcha arbetssökande mot de arbeten som finns, att jobba ut mot företagen och skapa goda kontakter med företagen på orten så att de verkligen klarar av den viktiga uppgiften med matchningen. Efter att ha haft besök av generaldirektören för Ams vet vi att en av hans kärnuppgifter nu är att se till att arbetsförmedlingarna börjar jobba på det sättet. Det tror jag är oerhört viktigt. 36 () replik: I mitt tidigare anförande riktade jag en fråga till . Jag skulle gärna vilja ha ett svar med anledning av det som står i majoritetstexten om att man ska värna kollektivavtalen. Det är väldigt oklart vem det är som hotar, eller som det sägs i manifestationen : Vem är det som tafsar på kollektivavtalen? Vem är det som hotar dem? Vem är det som sätter dem under press? Det är något outtalat budskap här. Därför är min fråga till : Vem är det som ni syftar på? Ni måste lätta på förlåten. Det är inte bra med det här hemlighetsmakeriet i en demokrati. Vi ska slåss med öppna visir och blanka vapen. Och öppenhet och demokrati hör ihop. Svara på frågan, : Vem är det ni syftar på? 37 () replik: Jag skrev upp , för jag trodde skulle säga någonting om det, men det kanske kommer i nästa replikskifte. Jo, det blev ganska uppenbart i . Jag tycker att det var oerhört tydligt. I en internationaliserad värld, som vi rimligtvis bejakar, hade vi ett tydligt läge där företag från EU kom till och skulle jobba. Vi vill att de ska få jobba i . Men det är alldeles uppenbart: Där ville man inte att de skulle jobba enligt svenska arbetsrättsregler och svenska kollektivavtal. Där finns uppenbarligen, tycker jag, ett hot mot de svenska kollektivavtalen. Vad jag minns var tämligen aktiv i den debatten, så jag antar att han känner till det här fallet. Och ser man inte detta och liknande situationer, att det möjligtvis kan vara ett hot för de svenska kollektivavtalen, är jag å andra sidan lite bekymrad. Jag har då lyssnat på vad som har sagts i replikskiftet här när det gäller frågan om hur vi ska kunna hävda kollektivavtal. Det talas om att bara peta lite grann i proportionalitetsprincipen. Jag har faktiskt ännu inte hört någonting om sympatiåtgärder och blockad. Men är det så att man tycker att det är helt okej kan jag känna mig tämligen nöjd. Men jag är, som sagt var, lite osäker på var de borgerliga partierna står.