prot · GT0959 · 2006-01-20 00:00:00 — Det har vi faktiskt gjort. Det har varit en del av en medveten politik. Färre barn på institutioner och mer användning av familjehem, om man ser det över , tror jag har varit en väldigt klok politik och en politik som har förbättrat situationen för de mest utsatta barnen. Jag tror att det finns stora risker med att låsa sig i ett system där många familjehem och föräldrarna där görs ekonomiskt beroende av att det finns barn att ta hand. Jag tror att det faktiskt skulle innebära ganska stora problem, inte minst för barnens bästa. Därför värjer jag mig för en sådan utveckling. Jag tror att det är främst barnens bästa man ska ha för ögonen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:161 om hivbekämpning i 29 Statsrådet (): har frågat utrikesministern vilka initiativ tar för att stödja i arbetet mot hiv/aids, både gällande specifika projekt och på ett mer övergripande plan. Bland annat efterfrågas vad avser att göra för att bidra till att stärka skolväsendet, bekämpa den höga arbetslösheten samt stabilisera ekonomin i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag delar oro över det allvarliga och svåra problemet med spridningen av hiv/aids i och de effekter det får för utvecklingen och fattigdomsbekämpningen i landet. står inför stora utmaningar av konflikter i regionen. Viktiga steg mot upprättandet av ett fungerande samhälle togs i och med valen . Presidentinstallationen av första kvinnliga president ägde rum . har ett brett engagemang i . fick till exempel i humanitärt bistånd samt i återuppbyggnadsstöd . Huvuddelen av dessa pengar kanaliseras genom FN-systemet samt genom svenska och internationella enskilda organisationer. stöder även främjandet av stabilitet och tillväxt i regionen genom stöd till det västafrikanska . har även en framträdande roll i i och med vårt omfattande truppbidrag till FN:s fredsbevarande mission Unmil. Därutöver innehar UD:s kabinettssekreterare uppdraget som EU-ordförandeskapets särskilde representant i . I denna kapacitet sitter han också medordförande i den internationella kontaktgruppen för . Det vittnar om EU:s, men också , centrala roll när det gäller att bistå på vägen mot stabilitet, demokrati och hållbar utveckling. ger ett omfattande stöd till FN:s gemensamma program för arbetet mot hiv/aids, . uppgick bidrag till till , vilket 2006 ökar till . Svenskt stöd går även till Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria. uppgick stödet till . ökas bidraget till . Globala fonden finansierar två projekt mot spridning av hiv/aids i , och ca är allokerade till dessa projekt. EU, med starkt engagemang från , var pådrivande bakom WTO-beslutet om TRIPS (Trade-related aspects of intellectual property rights) och hälsa som togs . Beslutet innebär att länder som saknar inhemsk produktion och tillverkningspreparat av läkemedel ges möjlighet att vid allvarliga folkhälsoproblem, som till exempel hiv/aids, malaria och tuberkulos, genom så kallad tvångslicens importera billigare kopior av patenterade läkemedel utan patentinnehavarens samtycke. Jag håller med om betydelsen av att befolkningen i ett postkonfliktland ser tydliga framsteg i samhällsutvecklingen, för att inge hopp och framtidstro. Därmed är uppbyggandet av skolväsendet av central betydelse både för att öka andelen läs- och skrivkunniga i landet men även för att det fyller en viktig social funktion. tilldelade för dess verksamhet i . Av dessa pengar gick ca till stöd av rehabilitering av skolbyggnader och läromedel till primär- och sekundärskolor på landsbygden. Stöd går även till tre enskilda organisationer som verkar inom just skolväsendet. Norska flyktingrådet driver ett program som främst riktar in sig på ungdomar som stått utanför den formella skolundervisningen samt till före detta kombattanter. Dujar rehabiliterar och driver skolor framför allt i , medan rehabiliterar skolor främst i den fattiga och konfliktdrabbade Lofaregionen. Förutom det viktiga biståndet till skolväsendet stöder även arbetet med rehabiliteringen och återintegreringen av barnsoldater inom ramen för UNDP:s process som avser avväpning, demobilisering, rehabilitering och reintegration av före detta soldater, så kallade DDRR. av de tidigare nämnda gav till har gått till ett program som särskilt riktar sig mot skydd av barn. har 11 780 barn genomgått programmet, och av dem har 3 900 återgått till den vanliga formella skolutbildningen. Även UNDP har ett program som verkar för att skapa meningsfull sysselsättning och arbetstillfällen för avväpnade soldater. Fram till har man återintegrerat över 100 000 före detta kombattanter. Den ekonomiska utvecklingen är av stor betydelse, och det makroekonomiska läget är mycket svårt i . Landets ekonomiska situation är delvis ett resultat av långvarigt missbruk av naturresurser och utbredd korruption. Sedan fredsavtalet i har frågan om god samhällsstyrning varit en viktig prioritering för alla givare, inklusive . Genom att upprätta ett mer transparent ekonomiskt system skulle förutsättningar kunna skapas för att häva FN-sanktionerna mot . Det är också en förutsättning för en positiv utveckling i landet, som drabbats av stora konflikter. 30 (): Jag vill börja med att tacka för svaret som jag fått av . står, som vi vet, inför en stor utmaning. Det är ett hårt krigsdrabbat område, men också i de länder som omger är situationen osäker. Min interpellation utgick från en undersökning som gjort om hur ungdomar ser på hiv/aids. har ju en hög svansföring när det gäller just hiv/aids, och vi ger mycket riktigt stora pengar till Globala fonden. Undersökningen visade att många ungdomar känner till smittan av hiv/aids om man ser till området kring där det just nu finns många internflyktingar. I PMU:s riktlinjer och policy för hiv/aids kallas barnen för hoppets fönster. Det tycker jag är en väldigt bra benämning, för jag tror nämligen att barn och ungdomar måste kunna känna hopp för framtiden för att man ska kunna ha ett rejält och framåtsyftande arbete. Vi vet att har 300 000 internflyktingar och att det dessutom finns ca 150 000 i grannländerna. Av biståndsministerns svar framgår att har en central roll. Mycket av det som sägs kan man även läsa i den proposition som kommit från regeringen om en fortsatt FN-styrka i . Man berömmer sig av att man spelar en central roll; jag saknar dock resolution , om vi ska föregripa diskussionen och behandlingen av propositionen. Jag vill fråga biståndsministern: Hur följer man upp den centrala rollen utifrån den policy som har för global utveckling när det gäller barn och hiv/aids? Hur följer man upp TRIPS-avtalen, möjligheten att importera kopior av patenterade läkemedel? Hur följer man upp organisationer som PMU, som arbetar i där det inte finns någon kunskap om hiv/aids? Hur följer man upp detta med barn och utbildning? Hur arbetar man med hivutbildning, med tester etcetera? Som biståndsministern nämnde har UNDP ett program för barnsoldater för att få in dessa i arbetet. Det är sådana frågor jag skulle vilja påtala. Det handlar om möjligheten för , som just nu spelar en central roll i , att gå in och se hur man följer upp arbetet med hiv/aids och barn de barn som är hoppets fönster och framtid. 31 Statsrådet (): Tack för både interpellationen och uppföljningsfrågorna. är ett land som är hårt drabbat av konflikter. Hela regionen är drabbad av konflikter, precis som säger. Men egentligen är det här allmängiltiga frågor som gäller i många av de länder där vi jobbar med bistånd. Hur följer vi upp den policy vi har lagt? Hur följer vi upp de beslut vi har fattat, oavsett om det är nationella beslut, EU-beslut eller för den delen FN-beslut, som ju resolution är? Det måste vi göra på olika sätt. I just fallet med har kabinettssekreterare precis varit där på presidentinstallationen och, om jag inte är felunderrättad, för tredje gången samtalat med den nya presidenten om olika frågor. I första hand handlar det förstås om själva konflikten som sådan, om stabiliteten och att få landet på fötter igen. Där handlar det självklart om att bygga en ekonomi, ett samhälle, där människorna i får en inkomst, ett jobb, en utbildning och en tro . I det är hälsofrågor, inklusive hiv/aids, naturligtvis oerhört viktiga. Vi har personer på plats i genom enskilda organisationer, men där finns också en representant för . I samtalen med både liberianer och med det internationella samfundet följer vi upp alla dessa frågor. Det gäller att vi samtalar och att vi ställer krav i det bistånd som vi ger genom olika kanaler. Alla dessa frågor måste vi alltså följa upp i avtalen och i våra samtal. Vad gäller just detta år handlar det om att gå från en konfliktsituation till att bygga upp ett samhälle, och jag tror att det här året i mycket kommer att präglas av att sätta fattigdomsstrategier på plats, att börja konstruera en ram för att bygga ett samhälle. Detta arbete kommer att ledas av den första kvinnliga presidenten på den afrikanska kontinenten. Vi ska stödja det arbetet på olika sätt. Vid presidentinstallationen var det en positiv stämning med en tro . Svårigheterna är om man ska uttrycka det diplomatiskt enorma. Det behövs enorma insatser, både från det internationella samfundet och från de ledande personerna i , för att få landets ekonomi på fötter. I det kan vi genom biståndsinsatser bidra med konkret stöd till hälsokliniker, skolor, jobbskapande projekt och annat, men också med policystöd och policyrådgivning. är aktivt på alla dessa områden genom olika kanaler. Säkert skulle det vara en bra väg framåt att be fler svenska organisationer att ha en konkret diskussion om de olika sakfrågorna. Det blir en konkretare diskussion än vi kan ha här för att driva dagordningen framåt. 32 (): Det är just den konkreta diskussionen som jag saknar. Då kan våra debatter om politik för global utveckling och om barn och hiv/aids i fattigdomsstrategierna också få utslag i vårt stöd för de länder där vi inte har nationella strategier. För har vi inte gjort upp någon sådan, för det är så mycket sanktioner och sådant mot . Jag skulle välkomna en konkret diskussion. Det är också viktigt att vi som ledamöter i blir informerade och att vi kan ställa krav på regeringen. Sådant blir svårt när man får ett svar där det bara anges en summa pengar, och sedan ska man själv som ledamot dra slutsatser utifrån de antal miljoner som anges. Det står att har fått 15 miljoner och att 4 miljoner av det har gått till ett visst program och så vidare. Sedan får man själv leta rätt på vad det programmet innebär. Men var finns barn och hiv/aids i dessa frågor? Barn och hiv/aids är ju den fråga som jag tror kommer att vara avgörande för ett lands utveckling. Jag har pratat med folk som är nere som soldater i . Problematiken med landminor och sådant finns inte på samma sätt, utan det är osäkerheten. Men när läget blir sådant att det blir möjligt för de 300 000 internflyktingarna att spridas ut i landet, hur väl informerade kommer de då att vara, och vilka möjligheter att testa sig har de fått? Det är livsavgörande. Jag förstår att man i det här läget kan se freden som det allra viktigaste, men för den fortsatta utvecklingen är överlevnaden det viktigaste. Den som överlever kriget ska naturligtvis inte behöva dö av hiv/aids. Då krävs det möjlighet att testa sig, tillgång till mediciner och tillgång till kondomer. Barn och ungdomar som växer upp i krig och inte har tilltro till framtiden lever ett riskabelt liv. Human Rights Watch kom med en skarp varning om att soldater som har reintegrerats i samhället beger sig till de konfliktfyllda grannländerna och blir soldater på nytt. Det är en problematik som är alldeles speciell för det området med dess långa historia av barnsoldater. Om man rekryteras som barnsoldat är det för att man inte har fått möjlighet till arbete och utbildning. av ungdomarna står utanför utbildningssystemet. Det finns en möjlighet att trycka på. Där kan ha en röst. Men det räcker inte att bara säga att spelar en central roll, utan det handlar om vilken roll man spelar när det gäller just barn och hiv/aids. 33 Statsrådet (): Hiv/aids är en komplex fråga. Den är särskilt komplex i en flyktingsituation. UNHCR har tittat på spridningen av aids bland flyktingar. Något som var tydligt och som förvånade mig lite var att spridningen bland flyktingar ofta är mindre än i samhället i övrigt så länge flyktingarna bor i läger. Den stora utmaningen uppstår, precis som påpekar, när flyktingarna återintegreras i samhället. Då börjar hiv/aids att spridas igen. Det finns undantag, men oftast har det sett ut på det sättet. Hiv/aids-spridningen har ofta varit kopplad till att folk är rörliga. Det har funnits samband med lastbilsleder, med att man flyttar någon annanstans för att jobba eller liknande. Därför står man nu inför en utmaning men också inför en möjlighet att hejda den ytterligare spridningen. För att hejda den behövs informationsinsatser, och det behövs kondomer. finns det enligt den senaste statistiken tre kondomer per man och år i genomsnitt i hela . Det är fullständigt otillräckligt! Kondomerna är dessutom ojämlikt fördelade och finns mest i de ekonomiskt mer utvecklade delarna av . Troligen finns det alltså inte speciellt många i . Därför har valt att aktivt stödja så kallade commodity-initiativ i det här sammanhanget. Det handlar om att finansiera produktion av nya kondomer. Det är ju det som har saknats . Den andra delen handlar om information information om hur aids sprids och om hur man kan motarbeta detta. Det handlar om känsliga frågor om sexualitet och sexualdebut och om hur man ska kunna förhindra att aids sprids. Det arbetet har bedrivits med den äran av och , liksom av många kyrkliga organisationer. Jag är övertygad om att man gör det också i . Det står inskrivet i Sidas avtal med alla enskilda organisationer, och jag vet att det också gör det i FN-systemet, att man ska ta hänsyn till just aids i alla projekt, oavsett om det handlar om att bygga vägar, bygga skolor, utveckla utbildningsmaterial eller vad det nu kan vara. Därför förväntas också PMU, som tog upp, UNDP och alla andra organisationer rapportera om hur man har jobbat just med aids. Det handlar alltså både om den konkreta politiska dialogen och om dialog med de enskilda aktörerna i det här sammanhanget. När det gäller frågan om vi skulle kunna utöva påtryckningar på den nya presidenten i vill jag säga att vi uppfattar att det finns en tydlig positiv vilja, men resurserna i är mycket knappa. Jag tror att det kommer att vara det stora problemet. Man måste få möjlighet att bygga riktigt bra system för ekonomisk hantering så att landet har en möjlighet att ta emot bistånd. Då kan man göra de saker som jag tror att och jag är helt överens om: aidsförebyggande arbete, utbyggnad av utbildningssystem och annat som krävs i ett land som har drabbats så hårt av olika konflikter. 34 (): Jag tror att vi är överens, men jag skulle vilja ha lite mer. När den första FN-styrkan från skulle ned till ställde jag en fråga här i kammaren till . Det handlade om att kunna se det humanitära stödet och det som finns runtomkring , så att man sätter in resurser med det fredsövervakande arbetet. Där spelar resolution en väldigt viktig roll, och det är något som regeringen inte har tagit till sig. Eftersom representerar regeringen här vill jag uppmana henne att ta det med sig. Kvinnor behövs i det fredsbevarande arbetet. Det kommer efter det försoningsarbete som kommer att bli väldigt stort i . Det finns stora möjligheter för försoningsarbete. Vi har båda bott i . Vi känner till den möjlighet och den kapacitet som finns inom den afrikanska befolkningen till att just kunna läka sår. Men man måste få möjligheterna och få hjälp. När FN-styrkan skulle åka ned svarade att man satsade 30 miljoner. Jag ser att det är ett stöd, men jag ser det inte som ett massivt stöd. hade en unik möjlighet. som man går in med en styrka på 200 personer hade man också kunnat humanitärt satsa ännu mer och tagit sitt ansvar. Man spelar en central roll. Men man skulle ha kunnat spela en ännu mer central roll för just barnen och åtgärder mot hiv/aids. 35 Statsrådet (): Resolution och för den delen resolution är oerhört centrala resolutioner som regeringen tar på största allvar. Vi driver dem policymässigt på global nivå men tar också hänsyn till dem i de konkreta utformningarna av våra insatser både på den militära sidan och på biståndssidan. Vi har ökat biståndet till . hoppas jag att det ger förutsättningar för att titta på hela den västafrikanska regionen. Länderna hänger ihop med varandra, konflikterna hänger ihop med varandra men också den ekonomiska utvecklingen. Vi diskuterar olika typer av bistånd i regionen. Vi får se vad det blir. Men det har blivit mer än de 30 miljoner vi talade om vid det tillfället. Det har till och med blivit ganska mycket mer. Vi hoppas att den biståndsökning som sker ska kunna användas på ett bra sätt i det land som är banbrytande, lite grann i resolution 1325:s anda, genom att välja den första kvinnliga presidenten på den afrikanska kontinenten. Tack för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM34 Förordning om läkemedel för avancerad terapi KOM(2005)567 till socialutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:64 till socialutskottet /06:69 till utbildningsutskottet /06:70 till socialutskottet Anmäldes och bordlades betänkanden /06:SoU6 Psykiatri 2005/06:SoU8 Tandvårdsfrågor betänkanden /06:LU6 Fastighetsrättsliga frågor 2005/06:LU9 Förmynderskap och föräldraskap 2005/06:LU10 Arvsrättsliga frågor 2005/06:LU11 Namnlagen 9 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:821 av Skånberg (kd)till statsminister av /06:822 av Per ()till justitieminister rättssäkerhet 2005/06:823 av ()till statsrådet trygghetsanställningar 2005/06:824 av ()till jordbruksminister ursprung 2005/06:825 av ()till jordbruksminister och kontroll av fisket 2005/06:826 av ()till statsrådet syn på tvångsäktenskap 2005/06:827 av ()till jordbruksminister fiske i 2005/06:828 av ()till justitieminister till svenskar i utlandet /06:829 av ()till utbildnings- och kulturminister av 2005/06:830 av ()till statsrådet av mellan och 2005/06:831 av ()till justitieminister neutralitet /06:832 av ()till näringsminister för läkemedels- och medicintekniska industrin 2005/06:833 av ()till statsrådet 2005/06:834 av ()till näringsminister 2005/06:835 av ()till utbildnings- och kulturminister av regionala tv-program Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 10 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.