prot · GU0915 · 2006-10-26 00:00:00 — Svensk skolas resultat sjunker jämfört med andra länder och skolans resultat sjunker jämfört med vad vi själva har presterat . Det borde vara utgångspunkten för den här diskussionen. Man ska inte bara säga att allt nytt är fel och att allt som har varit är jättebra, utan vi måste tillsammans kunna ha en dialog om hur skolan ska utvecklas till det bättre. Jag vill bara förklara att interpellationerna regleras i riksdagsordningen, som har ställning mellan vanlig lag och grundlag. Även debattiderna i interpellationerna är fästa i lag. Lagen medger att man kan ställa hur många frågor som helst i en interpellation, men svaren blir naturligtvis därefter eftersom det finns så knappa tidsbegränsningar. 15 (): Jag kommer att ha anledning att komma tillbaka med ytterligare frågor, var så lugn, ! Det kommer mer. När det gäller förskolan och den sammanhållna utbildningen för förskollärare så är det någonting som de studerande själva vill ha. De vill vara en del av den sammanhållna utbildningen. De vill också ha en del i till exempel möjligheten att forska. Detta väcker ytterligare frågor om hur ministern ser på Bolognaprocessen, till exempel. Det som jag vill konkretisera här är att i sitt svar till mig säger ministern att han vill ha välutbildad förskolepersonal. Men här signalerar han att han tycker att utbildningen är för lång och att den inte ska vara en del av den sammanhållna lärarutbildningen. Jag blir lite konfunderad. Vad är det för typ av förskollärare som ministern vill ha? Som han säger ska ju förskolläraren ändå vara välutbildad och välmotiverad. Jag kan förstå att ministern kanske inte har hunnit titta igenom alla 500 skolans mål och bestämt sig för vilka han vill ta bort. Men det finns ändå en indikation. Vi ser i tidningen att det finns många mål som är onödiga. Ministern måste ju ändå ha tänkt ut några mål som han tycker är onödiga. Kan han i den här interpellationsdebatten nämna vilka mål han vill ta bort? Är det ett av strävansmålen? Finns det några uppnåendemål som han kan peka på här och för att bli lite mer konkret i den här interpellationsdebatten, som känns väldigt abstrakt? Det som skiljer oss åt är problemlösningen. Jag tror att vi också ser att det finns problem i skolan. Det är därför vi lyfter fram från sida att vi behöver mindre klasser. Det behövs fler lärare. Vi måste öka lärartätheten. De specialpedagoger som används i stor utsträckning som mentorer för lärare måste in i klassrummen. Vi måste ha en bättre utbyggd elevhälsa. Många elever mår dåligt. Det som ministern svarade med för elever som mår dåligt är hårdare straff, disciplinära åtgärder och kvarsittning. Det är så han vill möta upp elevhälsan. Vi säger att det är viktigare att se till att skolkuratorn kanske inte bara är på plats mellan nio och tio utan veckans som en elev kan må dåligt. Det kan ju inträffa lite när som helst. Ministern återkommer med vanlig retorik om att jämföra kunskapsmässigt hur det ser ut i andra länder och resten av världen. Det är lite svårt att göra den typen av jämförelser. Jag vet inte riktigt hur han lyckas med den, för vi har väldigt olika syn på det här. De europeiska länderna har olika läroplaner och så vidare. Jag skulle gärna vilja se en mer realistisk beskrivning av svensk skola än den som vi fick se under valkampanj med mopeder som åker runt i klassrummen. 16 Statsrådet (): Min inledande anmärkning var inte någon anmärkning mot debattordningen i eller mot riksdagsordningen. Men om interpellanten vill ha ett kvalitetsutbyte räcker det inte bara med att rabbla 30 frågor på varandra. Är det några frågor kan man fokusera på dem. Det är lätt att efteråt säga att statsrådet inte svarade på frågorna när man har ställt så många frågor att det är omöjligt att svara på alla. Jag ska försöka ta ett antal av dem. Jag ber om ursäkt om inte alla 30 hinns med på dessa tre och en halv minut. sade att jag skulle ha sagt att förskollärarutbildningen skulle vara för lång. Däremot säger jag att jag tror att den behöver en starkare egen identitet. Jag har själv två barn i förskolan, och jag har mycket stor respekt för det arbete som förskollärarna lägger ned. Jag är imponerad av det arbete de lägger ned. Men det är ett annat jobb att vara förskollärare än att vara gymnasielärare. Det är två olika jobb. Den tanke som har funnits hos tidigare riksdagsmajoriteter och i tidigare lärarutbildningsreformer att dessa utbildningar mer och mer ska likna varandra, att man ska få enhetslärare från förskola till gymnasium, är fel tänkt. Lika lite som en förskollärare automatiskt skulle vara en bra gymnasielärare skulle en gymnasielärare med automatik vara en bra förskollärare. Det är olika jobb, och utbildningarna behöver en egen identitet beroende på vad det är för uppgifter man ska utöva i sin lärargärning. Ja, vi har för många mål i läroplaner och kursplaner. Det är över 500 mål. Jag tror att den avgående regeringen i stor samstämmighet med sina samarbetspartier tillsatte en målutredning i skolan med just den utgångspunkten. Det kan hända att hade någon reservation i det sammanhanget, men jag har uppfattat att det rådde rätt bred enighet om den utredningen och att det finns för många mål i läroplaner och kursplaner. Jag tror inte att någon ännu har börjat ta ställning till exakt vilka mål som ska bort, inte ens de som stod bakom tillsättandet av denna utredning. Det kommer en rapport från den här utredningen fram i vår. Såvitt jag förstår har utredaren kommit till samma analys som den tidigare regeringen och vi har gjort, nämligen att det är för många mål. Det måste struktureras upp på ett annat sätt i en framtida läroplan. Vi får se var det arbetet landar. Vi får ta till ställning till det allihop när det kommer. Men jag tror att vi som en utgångspunkt ska erkänna att en målstyrning där en lärare har att ta hänsyn till 500 mål i sitt vardagliga arbete inte blir en målstyrning, utan det blir en pyttipanna där målen egentligen betyder någonting. Det är för många. Om jag ska ge någon fingervisning vill jag säga att för oss är kunskapsmålen överordnande processmålen. I svensk skolpolitik har det under ett antal decennier varit en väldigt populär inställning att det viktiga för politiker är att tala om att eleverna ska lära sig att jobba med grupparbeten och Internet. De ska tala om vilka metoder eleverna ska använda sig av. Det har varit väldigt populärt för politiker att styra och reglera detta. Men det har inte varit lika populärt att tala om vilken kunskapsmassa eleverna ska lära sig. Den här regeringen avser att öka fokuseringen på kunskapsresultaten i skolan. Det är det som är det centrala. Arbetsmetoderna ska överlåtas till skolans egen profession, till lärare och rektorer. Om i sitt inlägg sade det jag uppfattade, nämligen att specialpedagogerna ska in i klassrummen, är det en mycket välkommen omorientering från den tidigare mer vänsterorienterade synen. Tanken i lärarutbildningsreformen var ju tvärtom att specialpedagogerna skulle ut ur klassrummen. Speciallärarna skulle inte längre möta elever därför att det ansågs stigmatiserande. Man ansåg att om speciallärare hade hand om elever blev de eleverna utpekade, och det skulle man inte utsätta dem för. Därför skulle vi inte ha speciallärare längre. Det var tankegången. Vi vill återinföra riktiga speciallärare, och om jag uppfattade rätt kan vi få en ännu bredare enighet i kammaren om detta än bara alliansens partier, och det vore mycket välkommet. 17 (): Jag har fortfarande inte fått något svar på vilka mål det är som ska väck. har jag försökt utkristallisera det till ett par frågor som jag fortfarande inte har fått svar på. Det är många mål, men några mål måste ju ministern ha tänkt på. Det här är ju inte en ny fråga för ministern. Det är någonting som han har jobbat mycket med. Han har ständigt återkommit till att det finns för många mål. Det som utkristalliseras är att kunskapsmålen är viktigare än processmålen. Men hur ska vi öka kunskapen? Ökar man verkligen kunskapen genom betyg, skriftliga omdömen och betyg i ordning och uppförande? Sker det på det sättet? Eller sker det genom att öka antalet lärare, att ha fler typer av pedagoger och ta vara på de olika sätt som elever lär sig på? Man lär sig inte bara på ett sätt. Det får mig att komma in på detta med specialpedagogerna. Jag tror att vi har ganska olika syn på hur specialpedagogerna ska användas. Specialpedagogerna ska inte användas för att utpeka några elever. Det handlar om att inse det faktum att alla elever är olika och lär olika. Specialpedagogerna kan vara en hjälp för inte bara en utpekad elev utan för flera elever i klassrummet. Det är därför vi vill att specialpedagogerna ska finnas i samma klassrum som lärarna finns i. En sak som vi inte heller har diskuterat mycket men som jag kommer att ha anledning att komma tillbaka till är detta med elevdemokrati. Det är också en viktig fråga för inlärningen. Elever som kan känna att de har möjlighet att påverka och vara med och bestämma om hur deras utbildning ska utformas och hur deras arbetsmiljö ska se ut tillsammans med sina lärare blir också tryggare elever. Man skapar en bättre studiero. Vi får också elever med bättre kunskap som är förberedda för det demokratiska samhälle vi bygger. 18 Statsrådet (): som jag har varit skoltalesman för tror jag att jag har varit runt på näst intill alla gymnasieskolor i . Jag har mött gymnasieelever i aulor och klassrum. Nästan aldrig är det någon elev som tar upp att de vill bestämma över lärarna i skolan. tar de upp att de vill ha fler betygssteg och tidigare betyg. Om man nu är så besjälad av att lyssna på eleverna som är, varför lyssnar inte till deras önskemål att få fler betygssteg och behålla betygen i skolan? Varför vill i stället driva igenom reformer som går tvärsemot vad eleverna vill på de här områdena, om det nu är elevdemokrati man är ute efter? Jag har inte mött en enda elev under alla mina skolbesök som säger att man ska förbjuda läxor i skolan, men det går ändå till val på. Varför lyssnar ni inte på eleverna? Jag står inte här och säger att eleverna ska bestämma över svensk skolpolitik. Jag tror inte det. Jag tycker att lärare och vi ska lyssna på eleverna, men är det läraren som ska bestämma i klassrummet. Man ska väga in elevernas synpunkter. Ju äldre eleverna är, desto mer ska man lyssna och väga in deras synpunkter, men måste det vara lärarens professionella kunskaper och erfarenheter som får avgöra hur undervisningen ska läggas upp. Hela tanken att bara för att eleverna är fler i klassrummet ska de rösta ned läraren är främmande för mig. Tanken att eleverna ska ha majoritet i styrelsen och kunna rösta ned rektor om hur skolan ska skötas är också främmande för mig. Där makt finns måste ansvar kunna utkrävas, och tillsätter vi en rektor har den ett visst ansvar enligt lagen och en viss kompetens. Tanken att lägga det på omyndiga elever är mig främmande. Vi ska lyssna på eleverna i svensk skola, men de ska inte bestämma över lärarna. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:19 om massarbetslöshet bland IT-tekniker i samband med hem-pc-reformens avskaffande 19 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för dem som blir arbetslösa till följd av slopandet av hem-pc-reformen samt vad jag avser att göra för att även i fortsättningen ska ligga i framkant när det gäller IT-kunskap. Jag kan konstatera att interpellationen är ställd innan budgetpropositionen hade överlämnats till och alltså innan regeringens förslag rörande lånedatorerna var känt. Utgångspunkten för interpellationen var därför att en annan lagstiftning skulle föreslås än vad som faktiskt är fallet. I budgetpropositionen föreslår regeringen att skattefriheten för förmån av datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller slopas. Det innebär att denna förmån kommer att beskattas . Förmånen ska värderas till . Statskontoret har i sin rapport . Gratis för arbetsgivare dyrt för stat och kommun (2005:14) som lämnades föreslagit att skattefriheten för förmån av lånedator ska avskaffas. Som skäl anges att skattefriheten för förmånen, som initialt bidrog till en snabbare spridning av datorer hos fast anställda och en tidigareläggning av datorinköp, nu alltmer fått karaktär av en allmän personalförmån. Enligt rapporten har lånedatorprogrammen sammantaget inneburit en omfattande överflyttning av kostnaderna från arbetsgivarna till den offentliga sektorn och skattebortfallet för såväl staten som kommuner och landsting har varit stort. hävdar att regeringens förslag att avskaffa skattefriheten för lånedatorer kommer att resultera i en stor minskning av antalet arbetstillfällen. När det gäller arbetsmarknadsläget för arbetskraft inom datoryrken förutspås en fortsatt stark efterfrågeutveckling. Jag delar därför inte farhågor när det gäller arbetsmarknaden för IT-branschen. Datorbranschen kommer att bestå och anpassa sig till den nya lagstiftningen. Nya system för att tillhandahålla privatpersoner datorutrustning kommer sannolikt att införas, med eller utan arbetsgivarnas medverkan. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder för IT-branschen utöver de åtgärder regeringen redan föreslagit i budgetpropositionen för att komma till rätta med massarbetslösheten i stort. För att ska kunna vara ett IT-land i framkant krävs i första hand andra åtgärder än att subventionera datorer i hemmen. Bland annat inriktas statens insatser på att stimulera företagsamheten i allmänhet, vilket också gynnar IT-branschen. De insatser regeringen gör för svenska företagare, kombinerat med en sänkning av inkomstskatten ger en bra grund för att klara av att pressa tillbaka arbetslösheten . 20 (): Finansministern delar inte mina farhågor, och jag är inte förvånad. Han talar också om för mig att det här inte var känt innan budgetpropositionen presenterades. Nej, det kanske inte var känt för , men det var känt för alla andra som har deltagit i den politiska debatten och lyssnat på vad borgarna har föreslagit i sin valrörelse, nämligen att man skulle avskaffa hem-pc-reformen. Det kan hända att inte har lyssnat på den debatten, men jag har gjort det. För mig har det varit känt, och det har varit känt för väldigt många som använder sig av den här reformen. Många har varit oroliga för att inte kunna ha kvar sin dator i hemmet. hänvisar till Statskontorets utredning. Du brukar ju säga att du är en siffernisse och att man ska bygga saker och ting på fakta. Det är ju intressant. Men då kanske du också borde väga in att Statskontoret har glömt att ta med att de här företagen faktiskt betalar moms. Det är en stor skillnad när det gäller vad staten kommer att tjäna på det här. Antagligen blir det bara 150 miljoner i stället för de 1 ½ miljard som ni påstår att ni ska dra in från den här reformen för att ni ska kunna skattesubventionera hemnära tjänster i stället. Det är ju där ni ska ha er kommande stora arbetsmarknad. Jag tycker att det är synd. Det är så många som har ökat sin datamognad i det här landet tack vare hem-pc-reformen. Det är så många som har kunnat deklarera hemifrån. Det är så många som har kunnat hjälpa sina barn med läxor hemifrån. Det är så många som har lärt sig så mycket i samband med hem-pc-reformen. Det har varit ett bra sätt för att ligga i framkant, och det är synd att vi nu ska gå från att vara en IT-nation i framkant till att bli en städnation. Det tycker jag är trist. Förutom att vi tappar i datamognad och IT-kunskap om man inte kan träna så mycket hemma är det också så att väldigt många blir arbetslösa. Det tror inte på, för han tror att de ska jobba med annat. Ja, det kanske är de hemnära tjänsterna inte vet jag. Jag känner till en tjej som heter . Hon jobbar på Sykes i . Hon satt på en buss i för att få träffa finansministern. Hon jobbar med support på ett supportföretag som servar alla de människor som behöver hjälp. Man behöver ha support när man lär sig det här med dator. Det är ofta som datorn går ned. Det kanske den även gör för finansministern. Hon servar från , och man jobbar i många olika delar av landet med det här. Det är tjejer och killar som är jätteduktiga på IT. Hon kommer att mista sitt jobb. Hon fick inte träffa , för han hade inte tid. Däremot fick hon lyssna på din statssekreterare, som sade: Jo, vi ville visst avskaffa hem-pc-reformen, men det var så tekniskt komplicerat så vi fick införa straffskatter i stället på och extra pålagor på arbetsgivarna så att det här kommer att dö ut ändå. Det var ungefär kontentan av vad han sade. fick inte ens tala. Han frågade inte ens vad hon hette eller varifrån hon kom. Jag tycker att det är ganska trist att man blir mottagen så på ett regeringskansli. Jag skulle rekommendera att ni, när ni nu har makten, tar hand om medborgarna på ett bättre sätt fortsättningsvis. Jag tycker att det är trist att ni nu genomför detta och lägger pålagor på människor som har skaffat en dator i hemmet och att ni också lägger extra avgifter på arbetsgivarna så att den här reformen kommer att dö ut. Vi kommer att gå från att vara en IT-nation i framkant till att bli en städnation. 21 (): Jag vill börja med att säga att jag håller med föregående talare . Hon belyser förtjänstfullt de problem som skulle medfölja den förändring av hem-pc-reformen som finansministern föreslår. Jag vill särskilt understryka några punkter som jag anser vara av värde i den fortsatta diskussionen. Det är värt att notera det faktum att genom förändring av hem-pc-reformen åläggs arbetsgivaren att betala sociala avgifter på detta också. Jag undrar om finansministern liksom jag inser att det kommer att avskräcka många företag från att erbjuda sina anställda hem-pc och ytterligare sätta käppar i hjulet för folks möjlighet att få en dator för hemmabruk. Vidare kan jag konstatera att regeringens förändring av hem-pc-reformen kommer att gälla alla. Det betyder att även de omkring 600 000 hushåll som redan har tecknat ett avtal och har en lånedator hemma kommer att förmånsbeskattas från och med årsskiftet. Kan det verkligen vara rätt och riktigt mot dem som redan ingått avtal? Hem-pc-reformen kan sägas i stora delar ha bidragit till att höja nivån på svenska folkets IT-kunskaper. är en av de mest uppkopplade nationerna i världen. använder av alla svenskar i åldern Internet. av dessa har tillgång till Internet i hemmet. Det är många men inte tillräckligt många. Målet måste självfallet vara att alla svenska hushåll har tillgång till dator och Internet. Om ska behålla sin roll som ledande IT-nation och dessutom lyckas med satsningen på 24-timmarsmyndigheter kan jag endast se att hem-pc får finnas kvar. är ett av världens mest framgångsrika kunskapssamhällen, och den demokratiska utvecklingen är särskilt god. Med tanke på att Internet har blivit ett allt viktigare verktyg för demokrati har det stor betydelse att alla svenskar har tillgång till dator i hemmet. Mot den bakgrunden, herr talman, förefaller det mycket märkligt att den borgerliga regeringen vill förändra hem-pc-reformen och på så sätt ytterligare öka den digitala klyftan. 22 Finansminister (): Låt oss börja med att klargöra hur sakförhållandena ser ut. Det som var känt före valet var att vi ville plocka bort hela förmånsvärdet av hem-pc. Det skulle dra in ungefär 2,4 miljarder till statskassan. gör vi en förmånsbeläggning av den, och det drar in ungefär 1 ½ miljard. På det sättet är ju den här förändringen betydligt mer försiktig. Men låt mig också vara väldigt tydlig med detta: Hem-pc-reformen var bra när den genomfördes i så motto att den bidrog till att datorisera . är det i praktiken bara en allmän subvention av en särskild form av löneförmån. Det innebär i praktiken att man får enklare att uppdatera sitt datainnehav, och det har mycket begränsade effekter på både något slags IT-klyfta och arbetskraftens IT-kunskaper. har varit en stark IT-nation. När har tittat på det här nu senast så visar det sig att ett antal länder har börjat gå förbi när det gäller hur mycket man använder dator i affärsverksamhet, hur mycket dator används mellan medborgare och hur dator används i näringsgrenar, i skolan och i offentlig förvaltning. Vi har en välutbildad och kunnig befolkning, men vi får inte riktigt utlopp för detta när det gäller vår näringsverksamhet. Problemet med det är inte att de andra länderna har mer generösa avdrag för hem-pc, utan problemet är att vi har haft en regering i det här landet som har upprätthållit ett alldeles för dåligt entreprenörskap. Vi har inte haft en tillräckligt positiv attityd till företagande och företagare i . Vi har inte haft en tillräckligt bra entreprenörsutbildning i . Vi har inte haft en tillräckligt bra riskkapitalmarknad, och vi har inte haft en tillräckligt bra kapitalförsörjning. Det är orsakerna till att inte står sig lika väl som vi har gjort när det gäller att utnyttja IT till att skapa sysselsättning och produktivitet. Jag tycker att det är märkligt att man väljer att försvara en reform som belastar statskassan med väsentliga belopp och som vid utvärdering har visat sig ha mycket begränsade, kanske till och med inga, positiva effekter på arbetsmarknaden. Man kan läsa olika skrifter. Man kan till exempel titta på Ams senaste bedömning av arbetsmarknaden där det konstateras att arbetsmarknaden för datayrken har förstärkts rejält . Det återspeglas i lediga platser, i ökad sysselsättning och i minskad arbetslöshet. När Ams blickar framåt konstaterar man att rekryteringsproblemen i ett längre tidsperspektiv kommer att stiga betydligt. Det finns alltså inte någon allvarligare risk för arbetslöshet bland IT-kunnig personal i . Vi har en stark arbetsmarknad , och kvalificerade människor kommer att ha goda förutsättningar att få jobb. Det här är en viktig del av finansieringen av regeringens politik som kommer att innebära att vi förbättrar villkoren för företagsamhet, för entreprenörskap och inte minst för att människor ska få sin försörjning i IT-branschen. Däremot är inte hem-pc-reformen en bra sak . Den har spelat ut sin roll. Låt oss därför avskaffa den och i stället gå vidare med modernare metoder för att skapa sysselsättning och minska arbetslösheten. 23 (): Tack så mycket! Ja, vi ska vara moderna. Det kan jag hålla med om, och då tycker jag verkligen att vi ska fortsätta att vara en IT-nation i framkant. Därför tycker jag inte att du ska dra in pengarna från hem-pc-reformen för att du ska ha råd att skattesubventionera hemnära tjänster. Jag tycker att det är fel väg att gå. Det är inte ett modernt sätt att angripa framtiden på. Dessutom hänvisar nu EU-kommissionären till som ett föregångsland för att vi bland annat har använt hem-pc-reformen. påpekar att är ett föredöme när bredband och digitalisering ska ta form i EU och att man nu rekommenderar andra EU-länder att ta efter. är i färd med att göra det. Då tycker jag att det är jättetrist att den borgerliga regeringen ska avskaffa den här framgångsreformen för att ha råd att införa hemnära tjänster. Dessutom är det inte bara för jobbens skull. påstår att det här inte har någon effekt alls. Jag vet inte var du får det ifrån. Det är möjligt att du lutar dig mot Statskontorets utredning. Av det skälet skulle jag vilja ställa några frågor till finansministern: finansministern att det finns en risk för att några familjemedlemmar kan utvecklas till att bli datanördar om det finns en dator och Internet i hemmet? Min andra fråga är om det också finns en risk för konflikter i familjen, till exempel mellan mannen och kvinnan, bara för att man har en dator i hemmet. Jag skulle gärna vilja att finansministern svarade på de frågorna. Jag vill återkomma till det här med arbetstillfällen. Jo, det ger både datamognad och arbetstillfällen i alla dessa supportföretag ute i landet, i , i och på andra ställen där människor behöver support.