prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Utskottet är inte berett att förorda att gäststuderande efter avslutade studier ska kunna förlänga sitt arbetstillstånd eller få ett uppehållstillstånd. Skälet till det är att regeringen på uppdrag av har tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över det regelverk som styr arbetskraftsinvandringen till . Syftet är att utarbeta ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. I kommitténs uppdrag ingår att särskilt överväga reglerna kring gäststudenters möjligheter att stanna kvar i och arbeta efter avslutade studier. Kommittén ska presentera sitt slutbetänkande . Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa resultatet av kommitténs arbete. Avslutningsvis vill jag återigen yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 159 () replik: Ja, , vi är överens om grundprinciperna för det förslag som ligger på bord. Jag vill peka på den fråga om komplexiteten gentemot och andra folkrättsliga åtaganden som det här förslaget trots allt innebär. Det lyfte jag också fram i mitt inledningsanförande. När behandlade den första fasen av de här förändringarna fanns det ett tillkännagivande om att en utvärdering och utredning skulle ske. Regeringen den regering som består av partikamrater valde att inte genomföra det som tillkännagivandet faktiskt innebar. Det gjordes ingen utvärdering och ingen bedömning av det här gentemot . För oss i är det här en viktig fråga. har avlägsnat sig annars skulle jag ha ställt frågan till henne. Men jag ställer den till i stället: Vilka garantier kan du lämna för att det tillkännagivande som gör den här gången kommer att få effekt och att vi kommer att få tillbaka den redovisning som vi har rätt att kräva med utgångspunkt i vad som står i betänkandet? 160 () replik: har det gjorts en analys av detta, och där har man sagt att det inte innebär inskränkningar i de konventioner som man har pratat om . har utskottet begärt ytterligare en större analys av detta för att tillämpningen av de aktuella förslagen de aspekter som belyses här och folkrättsliga åtaganden inte ska strida mot varandra. Vi ska tillsammans i utskottet se till att detta tillkännagivande kommer till regeringen så att de gör detta. 161 () replik: Det innebär att jag ska tolka svar som att ni kommer att arbeta med full kraft och att ni kan garantera att regeringen inom den stipulerade tiden av nästa kommer att återkomma med en bedömning av vad det här får för effekter gentemot och andra folkrättsliga åtaganden. Är det så jag ska tolka ditt svar? 162 () replik: Någon tidpunkt kan jag inte ange här. Men det jag kan säga från talarstolen är att eftersom det är ett tillkännagivande till regeringen utgår jag från att regeringen tar det på allvar och kommer att verkställa det. Någon tidpunkt kan jag alltså inte ange det är inom ramen för möjligheterna. Men tillkännagivandet innebär att regeringen ska verkställa det. 163 () replik: Jag antar att håller med mig om att det är bra med ett internationellt studentutbyte och att vi ska underlätta för studenter att komma till och studera här. gör vi inte det , utan vi krånglar till livet för de här studenterna. Väldigt många drabbas av att inte få sitt tillstånd förrän en bra bit in i terminen, och man kan ganska lätt föreställa sig vilken osäkerhet och oro det leder till. Vi skulle lätt kunna rätta till det här. Direktivet ger möjlighet till det så kallade särskilda förfarandet. Jag förvånas över den passivitet som utskottet visar i den här frågan. Det är häpnadsväckande svävande skrivningar. Utskottets majoritet säger att det inte finns behov av något sådant här särskilt förfarande, att tiderna troligen kommer att bli kortare, att det kan antas medföra ett visst bortfall av ansökningar och så vidare. Vadan denna passiva hållning, när man med ett mycket enkelt beslut här i kammaren skulle kunna göra livet lättare och tryggare för de utländska studenterna i ? 164 () replik: Som jag sade i mitt anförande ger direktivet möjlighet till ett sådant förfarande. Möjligheten finns att teckna avtal mellan och de ansvariga myndigheterna, skolor och andra. Den möjligheten finns redan. Vi behöver inte göra något tillkännagivande i för det. 165 () replik: Den möjligheten har ju inte förändrat den här situationen. Det är ju som jag beskrev. En stor del av studenterna får vänta en halv termin eller mer på sitt uppehållstillstånd. Det skapar en väldigt stor osäkerhet. Det skulle vi genom ett klubbslag här i kammaren kunna förändra. Direktivet ger ju den möjligheten. Det finns inget behov säger utskottsmajoriteten och . Vem bedömer det? Har till exempel intervjuat några av de otrygga studenterna? Vi skulle på ett mycket enkelt sätt kunna göra livet lättare att leva för dem. får politiska beslut alldeles obegripliga konsekvenser för de människor de berör. kan det vara svårt att rätta till de konsekvenserna. I det här fallet är det faktiskt en mycket enkel åtgärd som krävs. Regeringen är passiv och säger att det troligen kommer att bli bättre och att det inte finns något behov. Vem har sagt att det inte finns något behov? En stor grupp studenter upplever att det finns ett behov. 166 () replik: Behovet finns säkert, men jag sade att det finns möjlighet att minimera det. Vi har till exempel den nya bestämmelsen om återkallelse. Man kan återkalla tillståndet. Det kan göra att handläggningstiderna förkortas. Då går det fortare för att handlägga ärendena. 167 () replik: säger att värnande om asylrätten måste sättas i första rummet. Hur kan du påstå något sådant? Man vet att det finns åtskilliga länder där de personer som behöver fly från sitt land inte har möjlighet att få fram de handlingar som krävs för att ta sig ut från sitt hemland. Det handlar om att försöka ta sig ut utan handlingar. Hur ska det gå att värna asylrätten om de inte har en chans att ta sig hit? 168 () replik: Jag förstår egentligen inte frågan. Vad är det ni kritiserar? Vad är det för fel med att vi vill ha koll på vilka som är ombord på ett flygplan? Vi vill underlätta för poliser att ta del av passageraruppgifterna för att alla ska känna sig trygga. Asylrätten finns fortfarande. Ska vi uppmana människor att ta sig till landet illegalt och vara olagliga? När de kommer hit och ID-handlingarna saknas blir det ett problem att fastställa deras identitet här i . Är det inte bättre att de har sina ID-handlingar och har rätt att söka asyl när de landar? Jag förstår inte vad det är för fel med det. 169 () replik: Självklart är det bäst om de som kommer hit har sina ID-handlingar i ordning. vet ju likaväl som jag att det är åtskilliga länder där man inte kan få fram de handlingar som krävs. Då gäller det att försöka skaffa sig handlingar på illegal väg eller att man, som nämnde i sitt anförande, kommer hit via människosmugglare. Är det bättre att öppna för detta? Risken är helt klart stor för att det blir en ökning av människosmuggling med de förslag som ligger på bordet. 170 () replik: Jag tycker precis tvärtom. När vi inte gör dessa kontroller ger vi möjlighet till människosmugglarna att göra affärer och ge dem handlingar. När de landar här brukar de kasta dem så att de kommer hit utan ID-handlingar. På det här sättet tror jag att vi kan förebygga människosmuggling och förhindra människosmugglarna att göra affär på det. De vet att det finns kontroller och att de måste ha alla handlingar i ordning innan de kan flyga. Sedan får de söka asyl när de kommer hit, men på rätta grunder och med rätta ID-handlingar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Nationell IT-strategi för vård och omsorg Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU30 Nationell IT-strategi för vård och omsorg (skr. 2005/06:139). 171 (): Vi ska ju nu debattera socialutskottets betänkande om en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Vi moderater har tillsammans med våra borgerliga kamrater fyra reservationer som vi självklart står bakom, men jag vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservation nr 1 under punkt 1 som handlar om behovet av nationell styrning av IT i vården. läste jag i tidningen: Tio olika system. registreras patientuppgifter upp till tio gånger i olika system. Sjukhus kan inte kommunicera elektroniskt med varandra och patienter kan inte boka tid elektroniskt. Om man ser svensk sjukvård som en koncern med nationell styrning skulle det gå att spara av nuvarande administrationskostnader, vilket lågt räknat är en besparing på , säger som har ett långt förflutet som IT-chef i näringslivet men som arbetar på Konsultkollegiet. Han säger också att det behövs mycket tydligare riktlinjer för att landstingen ska börja samarbeta bättre för att en nationell IT-strategi ska kunna genomföras. Regeringen har länge utlovat en IT-strategi i vården och är den äntligen här. Vi delar uppfattningen att det behövs en nationell IT-strategi och den är verkligen efterlängtad. Kommer då detta förslag att bli verklighet runtom i landet? Det vi ifrågasätter är genomförbarheten. I betänkandet konstaterar regeringen att varje landsting och kommun själv beslutar i kraft av det kommunala självstyret för vilka ändamål och på vilket sätt IT ska användas samt upphandlar eller utvecklar själva de IT-stöd de beslutar om. I princip innebär detta att varje landsting har veto, även när det gäller vitala nationella intressen som att garantera att man kan kommunicera mellan olika landsting och säkerställa möjligheten att följa upp kvalitet och kostnader i . Det är enligt vår mening ett bekymmer. Staten bör kunna ställa krav på att de IT-system som används i landstingen kan kommunicera med varandra och självklart också följa vad som händer med patienten. I takt med att sjukvården internationaliseras ställs även krav på möjligheten att kommunicera med sjukvårdssystem i andra länder. Staten bör av dessa, och många andra skäl, ha möjlighet att ställa krav på landstingen att tillämpa en nationell standard för IT. Utan sådana möjligheter kommer regeringens IT-strategi aldrig att kunna förverkligas. Många andra länder, till exempel , har insett behovet av en nationell strategi och den brittiska regeringen har därför lanserat projektet som är ett led i moderniseringen av den offentliga sjukvården. Trots att har en mer utbredd användning av IT i vården saknas denna helhetssyn här, även om viljan till samordning finns. Regeringen konstaterar vidare att rörligheten i befolkningen har ökat och att detta ställer större krav på att vården fungerar utan verksamhetsmässiga och administrativa hinder och oavsett geografiska avstånd. Det är självklart att vi delar den uppfattningen. Kommer då denna IT-strategi att bidra till att det blir bättre? Vikten av att kunna kommunicera gäller inte enbart medicinsk information utan IT är också ett effektivt sätt att förbättra resurshushållningen inom vården. IT används för planering, styrning och uppföljning av vårdens verksamhet. Med hjälp av informationsteknik kan väntetider förkortas och verksamheter samordnas. Informationsteknik är också en förutsättning för den patientrörlighet som vi i den borgerliga alliansen vill se både här i och över landets gränser. För att kunna ge en bra vård måste landstingen oaktat nationella riktlinjer ha ett väl fungerande IT-system. har uttalat att det behövs ett nationellt system med användbara och tillgängliga kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer, datoriserade patientjournaler och så kallade e-recept. Vi vet att det satsas på IT i vården. har vi sett att landstingen har satsat mellan 60 och 90 miljarder runtom i landet. Merkostnaden för att se till att systemen kan prata med varandra är i det perspektivet litet medan vinsterna är betydande. Vi vill se mer än denna IT-strategi. Vi vill också se en finansiering och en tidsplan för hur detta ska kunna genomföras en tydlig organisation när det gäller användningen av IT i vården. Vi moderater har därför tillsammans med , och lagt fram förslag på att satsa 50 miljoner på att förbättra vårdens IT-infrastruktur och för att finansiera utvecklingen av en nationell standard för informationsteknik i vården. Detta tillskott tillsammans med ytterligare 60 miljoner är viktiga förutsättningar för en bra sjukvårdspolitik och för att kunna utveckla de ersättningssystem där resurserna kan följa patienten. är nya moderna IT-system en viktig förutsättning för att utveckla sjukvården, följa upp kvaliteten och samverka kring patienten. Där har vi i den borgerliga alliansen många bra förslag. 172 (): Jag och står naturligtvis bakom samtliga reservationer som vi deltar i, men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 1. Efter att ha jobbat i trafikutskottet i , där vi jobbar med IT-frågor, kan jag kan konstatera att det är glädjande att se att IT-frågorna sprider sig även till andra utskott där de hör hemma och där man kan jobba med dem funktionsmässigt. Då kan man se hur de kan vara till nytta för olika saker på respektive område. Det gläder mig att regeringen har lagt fram en skrivelse för hur en nationell IT-strategi för vård och omsorg ska kunna gå framåt och implementeras. Där slår man fast att IT är ett av de viktigare verktygen för att förnya och utveckla vårdsektorn. Det är glädjande att regeringen äntligen kommer till skott med denna prioritering. Informationsteknologin inom vården är underutvecklad, som föregående talare nämnde. Det finns mycket att göra och det finns många vinster att göra. För egen del jag som har arbetat inom detta fält har vi efterfrågat en nationell IT-strategi av det här slaget . Det har funnits olika frivilliga initiativ till samordning, men nationella dito har varit för få. Detta har efterfrågats . Säkerhet för patienter, kvalitet och tillgänglighet är ledord vid utveckling av olika former av IT-stöd. Möjligheten att samverka mellan system och möjliggöra åtkomst till systemen oberoende av var de finns är också oerhört viktigt. Det handlar inte om ett system från samma producent utan det handlar om att ha gemensamhet i standard, begrepp, termer och annat. För att klara av en IT-fiering av vården krävs lagändringar. Men det krävs framför allt gemensamma informationsstrukturer. Det är viktigt att man ställer krav på de system som landstingen upphandlar så att man får gemensamheten i standarder och ser till att man får möjligheter till utbyte mellan systemen på ett sätt som är bra för vården. Produktionsstöd är en av de viktigare sakerna för vården, som jag har nämnt alldeles . Men det är också viktigt för att klara forskning och utveckling av framtida vård. Utan gemensamhet och möjligheter att söka bakåt i historik, behandlingar och annat kan man inte få en feedback in i forskning och utveckling för att få bättre läkemedel, bättre vård och så vidare för patienterna. Det är nödvändigt att detta är en sak som hålls högt vid byggandet av system. Det är också viktigt att dokumentationen med hjälp av sådana här system kan förbättras betydligt. Jag har själv jobbat i vården . Många yrkesgrupper är skyldiga att dokumentera, men vi som har jobbat i vården vet att det görs alltför lite och alltför sällan. Dessutom blir det så att man för journaler för olika yrkesgrupper på olika sätt. Man får inte alltid samlade patientjournaler, vilket också är av ondo för patienten. Sjuksköterskorna gör sina anteckningar, paramedicinarna gör sina, kuratorsjournalen kommer ingen annan åt och så vidare. Det är också angeläget att kvalitetsregister av olika slag ska kunna användas på olika sätt tillsammans med patientjournalerna för att också där kunna ge feedback tillbaka. Så kan man också få en ytterligare utveckling av vårdens möjligheter. Det behövs också morötter och piska. Föregående talare nämnde det här med finansiering och behovet av att tillskjuta resurser för att kunna finansiera utvecklingen av en nationell standard. En renodlat statlig finansiering är inte aktuell, men det behövs en tydligare strategi för finansieringen än de resonemang som föreligger. Gemensamhet i branschråd är också intressant att diskutera. Det finns olika aktörer som försöker samarbeta för att skapa gemensamma strukturer, men det behövs mer av detta. Vi hade tidigare sådana som jobbar med IT i vården Spri, som tyvärr inte finns kvar, och HSA. har jobbat ett tag tillsammans med Kommuner och Landsting, men vi saknar ett större helhetsgrepp på de här frågorna. Någonting som jag, som har jobbat med det här länge, har engagerat mig mycket i när det gäller IT i vården är säkerhet och integritet för patienterna. Tyvärr är det ofta så att man slåss på två plan. Det gäller dels patientens integritet, dels vårdgivarnas behov av att få så mycket information som möjligt för att kunna ge en säker vård. Någonstans däremellan finns det som kanske är det rimliga. Det är viktigt att konstatera att IT skapar nya förutsättningar, men det är också viktigt att vi får avgränsningar och tillsyn av teknikens användning. Vi frågar oss om enkelheten i att hantera tillgängligheten kan innebära att andra myndigheter steg för steg får större tillgång till uppgifter av integritetskänslig karaktär. Det är inte bra. Vi tror att det går att förena kravet på personlig integritet med behovet av nödvändig information för en god och säker vård. Det är viktigt att detta finns med som en ledstjärna. Sammanfattningsvis präglas regeringens skrivelse av ett framtidsperspektiv, men tyvärr av få skarpa förslag. Det finns visioner, men det finns också sådant som och IT-branschen redan om än splittrat har arbetat med . Det är en god ambition att samordna regelverk och nationella standarder men det ska alltid ske med den enskilda patientens intresse i fokus. Vi hoppas nu att regeringen ser till att det leder till en fortsättning så att vi inte behöver vänta på denna fortsättning. 173 (): Kära vänner som har kommit hit till kammaren för att lyssna på mig! IT har revolutionerat många områden i samhället på ganska få år. Jag tycker att det är synd att det inte har gått lika fort i vården eftersom det finns så enormt mycket vinster att göra när det gäller vården och att kommunicera. när det kommer nya system finns det risk att man sväljer allt med hull och hår utan att tänka sig för. Men i det här fallet tycker jag att det är en brist att man inte har kunnat hitta vägar så att vi kan kommunicera med varandra. Det finns många system ute i vården där man kan kommunicera på ett visst område utan att bli återkopplade till varandra. har det pågått ett utvecklingsarbete för att förbättra och samordna IT-stödet inom hälso- och sjukvården. , som flera har talat om här, har försökt få en samordning. Men det har inte hjälpt. Det är fullt tekniskt möjligt att inrätta ett nationellt system med användbara och tillgängliga kvalitetsjämförelser av hälso- och sjukvårdens prestationer, datoriserade patientjournaler och så kallade e-recept. Men för detta fordras det ett tydligare nationellt krav på landsting och regioner samt långsiktigare investeringar för att bygga ut och samordna register och IT-system inom sjukvården. Jag använder mig ibland av olika jämförelser, för då blir det lite lättare att förstå. Jag tänker mig då följande. När vi här i bygger räls till våra tåg måste det finnas ett nationellt system för att se till att det finns räls. Sedan kan man köpa tåg och frakta på den här rälsen. Men då är både kommuner och landsting för små man kan inte tro att var och en ska kunna bygga sin räls. Det känns som att det ungefär likadant när det gäller IT. Vi måste ha nationella krav på att en ordentlig räls byggs för att man sedan ska kunna kommunicera. Jag tänkte yrka bifall till reservation nr 2 om IT ur ett patientperspektiv. Men självklart står bakom de övriga reservationer som vi har undertecknat. Patientsäkerheten tycker jag är den kanske viktigaste frågan. dör många människor. Kanske skulle man ha kunnat vidta förebyggande åtgärder och undvika dödsfallet genom att ha bättre kommunikationsmedel. Åtminstone säger professionen det. Om det till exempel finns en gemensam patientjournal är risken för fel betydligt mindre. Precis som sade måste vi se till att den personliga integriteten hålls högt. Men , fru talman, kan man som patient ta reda på väldigt mycket om kvalitet, om tillgänglighet och om olika sjukdomar ifall man har tillgång till den här kommunicerade IT-tekniken. Därför känns det som att det också för patienternas bästa skulle vara oerhört värdefullt om vi nu kunde fortsätta lite snabbare än vad regeringen har föreslagit och komma till rätta med problemen. Jag vill också nämna några ord om den grupp människor där många inte kan informationsteknik. För många äldre är nämligen kommunikationen mellan teknik och människa svårförståelig, men ingen är för gammal för att lära sig detta. Äldre människor kan faktiskt, om de får möjlighet och kunskap, lära sig systemet och ha mycket nytta av det. Jag anser, fru talman, att om man inte öppnar för att även äldre ska få lära sig informationstekniken är det en form av åldersdiskriminering. Detta känns viktigt, och det tar vi upp i reservation 4. Jag vill också påminna om att det underlättar väldigt mycket om man har direktiv, etablerade standarder och gemensamma gränssnitt. I det sammanhanget kan vi få tydligare direktiv från regeringen direktiv som till exempel gäller hur programvara baserad på öppna standarder ska användas inom offentliga myndigheter. Brist på tydliga direktiv finns det också vad gäller uppbyggnaden av en gemensam informationsstruktur och gemensamma gränssnitt utifrån etablerade standarder hos offentliga myndigheter. 174 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 5 men står självfallet bakom övriga reservationer där finns med. En bättre användning av IT i vården och omsorgen rymmer stora möjligheter. har under en följd av år kämpat för att visionen om ett nationellt hälsonät ska förverkligas. Vi har gjort det i motioner, i rapporter och i budgetsammanhang så även . Dessutom har vi tillsammans med övriga partier i alliansen enats om åtgärder för att bland annat skapa öppna kvalitetsregister och en bättre elektronisk journalföring. Det har gått alldeles för sakta att få fram IT-strategin för vård och omsorg. Anledningen till att vi nu äntligen har en proposition att behandla är främst den överenskommelse mellan EU:s medlemsländer som träffades om att en IT-strategi ska finnas i de olika medlemsländerna senast . finns den här, och som en början är resultatet enligt vår uppfattning riktigt hyfsat. Såvitt jag erfarit står vi oss väl vid en internationell jämförelse. Det är bra att ett arbete pågår i samarbete med SKL, Kommuner och Landsting, och med apotek och andra aktörer. kommer nästa steg. Jag vill särskilt betona hur viktigt det är med ett förankringsarbete, med en delaktighet och med att detta når ut riktigt långt lokalt ut på fältet samt att det rör både vård och omsorg och därmed både landsting och kommuner. Patientnyttan är det viktigaste i en förlängning vad gäller IT-strategin. Det handlar om att nationellt ha tillgång och information för att stödja vårdprocesser och vårdkedjor, om att stärka den enskilde patienten, om att ha tillgång till vård oavsett var man befinner sig, om att öka tillgängligheten och om att kunna boka tid och kunna ha mejlkontakt. Det finns stora möjligheter till utveckling om vi får ett fungerande IT-system i vården. I har det gjorts en undersökning av attityden till IT. Av de 3 000 användare inom vården som svarade säger att IT underlättar arbetet. Det tycker jag är ett bra resultat. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi tar fasta på vad vårdpersonalen säger och på dess attityder och inställning för att vi fortsatt ska kunna utveckla IT-användningen i vården. Jag och är ivriga. I reservation 3 pekar vi på att ett väl fungerande IT-stöd kan ha stor betydelse för att mobilisera individernas intresse och möjligheter att förebygga när det gäller hälsoproblem. presenterade vi en idé om ett individuellt elektroniskt hälsopass en personlig hemsida.