prot · GT0958 · 2006-01-19 00:00:00 — Till exempel har resurserna när det gäller skolhälsovården förstärkts. Jag tror att det har varit en ökning med när det gäller tillgången till till exempel skolkuratorer och skolsköterskor. Det är en viktig del. Vi har satsat särskilda pengar på psykiatrin och , totalt 700 miljoner riktade resurser för nationell utveckling och rakt ut till samverkan mellan kommuner och landsting, för att förstärka vårdinsatserna. Vi har påbörjat ett arbete när det gäller inom psykiatrin för att kunna förbättra och göra jämförelser av resultaten av olika åtgärder. Och vi kan se att samtliga landsting har fått en klart förbättrad ekonomi och också en möjlighet att prioritera insatser inom psykiatrin på ett annat sätt än man har haft möjlighet till under tidigare perioder. 82 (): Jag tror att alla är övertygade om att vi inte ska ha det så här, att det finns flickor och pojkar som går till skolan med en klump i magen eller känner att livet är så förfärande. Jag tror också att vi tycker att alla de barn och unga som har behov av att möta barn- och ungdomspsykiatrin ska ha den chansen. Det ska inte vara väntetider , , . Det fungerar inte riktigt inom barn- och ungdomspsykiatrin och inte heller i kombination med vuxenpsykiatrin. Det vet vi. Psykiatriutredaren, som har ett arbete, har tyvärr inte i sina direktiv någonting om att se över hur det fungerar inom barn- och ungdomspsykiatrin. Min uppfattning är att han naturligtvis borde ha det. Allianspartierna vill att det ska vara en månads vårdgaranti för barn och unga när det gäller att de åtminstone ska få en bedömning och diagnos. Är statsrådet beredd att arbeta för detta? 83 Statsrådet (): Låt mig först säga att vi har infört en vårdgaranti. Den omfattar givetvis också psykiatrin. Det är ett stort åtagande för svensk sjukvård att klara av den vårdgarantin, men det ser gott ut när vi tittar runtom i landstingen när det gäller att kunna leva upp till det. Jag tror att man behöver göra ytterligare insatser när det gäller särskilt psykiatrin och inte minst barn- och ungdomspsykiatrin. Jag vet också att man är medveten om detta ute i landstingen, där man har uppgiften att prioritera resurser. Psykiatrisamordnarens uppdrag gäller hela psykiatrin. Barn- och ungdomspsykiatrin är på inget sätt undantagen. Man bedriver också arbete när det gäller barn- och ungdomspsykiatrin. Vi behöver också åtgärder utöver barn- och ungdomspsykiatrin. Det gäller till exempel den skärpta lagstiftningen när det gäller åtgärder mot mobbning, som har tagit ställning till. Det gäller den utredning som tittar på varför barn och ungdomar mår så pass dåligt som de uppger sig göra. Det gäller de uppdrag till som handlar om självmordsförsök och självmord bland ungdomar och hur vi ska kunna förhindra detta. Det gäller uppdrag till som gäller medicinering av antidepressiva medel. Och så finns det en rad olika åtgärder som redan vidtas på det här området. 84 (): Jag vill ställa en fråga till samhällsbyggnadsministern, och den handlar om buller. Buller är ett av de gissel som vi har, och det är inte alldeles lätt att komma till rätta med problematiken. Det är ofta konflikter mellan dem som ska bygga bostäder och planera för det och dem som ska bygga trafikleder och planera för det. har också ställt sig bakom förslaget att minska bullret jämfört med . Vi är nu halvvägs, och jag undrar hur det går. Har samhällsbyggnadsministern fokus inställt på att minska bullret? 85 Samhällsbyggnadsminister (): Ja, självklart har jag fokus på att försöka uppfylla de krav och önskemål som ställt sig bakom. Där finns, som sagt, frågan om buller. Det som vi nu arbetar med består egentligen av tre delar. För det första handlar det om vilka krav vi kan ställa på inomhusmiljön till exempel när vi nu ska bygga upp ett system för deklaration av byggnader. För det andra gäller det kravet på bygglov, det vill säga att ställa krav på den som bygger och planerar ett bostadsområde att använda den bästa möjliga tekniken för att så mycket som möjligt minska bullret inne i bostäderna. För det tredje handlar det om källan till bullret, vilket till stor del, precis som sade, rör trafiken. Det pågår ett arbete med att titta på vägbeläggningen då det finns nya former av asfalt som bullrar mycket mindre. Det pågår också en diskussion om dubbdäckens vara eller inte vara i storstadstrafiken, och inte minst pågår det en diskussion med bilindustrin om att titta på ifall fordonen genom ny teknik kan förmås att bullra mindre. Vi tar alltså detta på stort allvar och jobbar brett med frågorna. Jag har goda förhoppningar om att vi ska kunna åstadkomma förändringar också när det gäller buller som hälsoproblem i våra bostäder och i storstäderna. 86 (): Detta är väldigt angeläget inte minst för så att säga tredje part. Barnen väljer inte själva var eller hur de ska bo, och de blir ofta drabbade av bullret. Vi har fått redovisat att det innebär svårigheter för dem. Koncentrationen minskar och de kan inte ta till vara kunskap som de får i till exempel skolan. Här är vi inne på inomhusbullret, och jag tycker att det är oerhört viktigt att även fokusera på hälsoeffekterna av bullret. Jag skulle vilja skicka med att inte ge efter när det nu kommer krav på speciella normer för oss som bor i storstadsområdena kontra hur det ser ut i övriga landet. Det är lika viktigt för de människor som bor i storstäderna som för andra att vara fria från bullereffekterna. 87 Samhällsbyggnadsminister (): Det är ingen tvekan om att miljön där vi bor och lever skiljer sig när det gäller bullernivån beroende på om vi bor i en storstad eller om vi bor i glesbygden. Därmed inte sagt att vi inte ska ställa krav när man bygger och bygger om att använda sig av tekniken för att i möjligaste mån få ned bullernivåerna. Det som tar upp, och som jag tar med mig, handlar också om det som kan bullra inne i bostäder och hus där barn befinner sig, nämligen i barnomsorgen och i skolan. Då handlar det om miljön för barnen och de vuxna, vilken förmåga och kunskap de som arbetar inom förskolan och skolan har. Det handlar om vikten av att försöka få ned nivån på hur man pratar med varandra och vilka former man har för det. Frågan gäller alltså inte enbart hur vi bygger eller hur mycket bilarna bullrar utan också respekten för att arbetsmiljön även för barn måste ha en tysthetsnivå så att man kan klara arbetskraven ur hälsosynpunkt. Jag tar självklart med mig även detta. 88 AXEL DARVIK (fp): Jag skulle vilja vända mig till eftersom hon har hand om studiemedlen. lovade i partiledardebatten i går att höja studiemedlen för gymnasisterna med några hundralappar, lägligt före valet. Det fläskandet inför valet var i och för sig riktigt, men det är inte det stora problemet. Det stora problemet gäller landets högskolestudenter, som varit verkliga loser under Socialdemokraternas tid vid makten. Andra grupper i samhället har kunnat se sina inkomster stiga medan studenterna bara sett kostnader och hyror stiga utan att inkomsterna följt med. vill höja studiemedlen med , och jag undrar vad regeringen är beredd att göra för att kanske bättra på sitt skamfilade rykte. 89 Statsrådet (): Fläskande ska vi väl inte hålla på med, oavsett om det är före eller efter ett val. I stället ska vi ägna oss åt väl genomtänkt politik och reformer som vi tror får de effekter som är önskvärda. När det gäller studiehjälpen har Axel helt rätt. Precis som statsministern sade i partiledardebatten i går planeras en höjning av studiehjälpen så att den ligger på samma nivå som barnbidraget. Det är mycket positivt att vi nu har möjligheter och ekonomiskt utrymme att göra det. Studiemedlen har faktiskt inte varit orörda utan delvis räknats upp med prisbasbeloppet. inför regeringen precis ett tilläggsbidrag till studerande med barn. Det kostar nästan och är ett tilläggsbidrag till de studenter som har den allra tuffaste ekonomiska situationen. Det handlar om för ett barn och nästan för två barn, vilket jag tror är ett välkommet tillskott för många. Regeringen har också valt att göra andra satsningar. förskjuts lånetrappan, vilket innebär att man har möjlighet att ta studielån, att studera med studiemedel, inte bara tills man fyller 50 utan . Det tycker jag är mycket positivt. Sedan är det naturligtvis alltid en fråga om ekonomi. Hur mycket ska vi lägga på studiemedlen kontra andra satsningar? De satsningar vi gjort på studiemedlen är, så här långt, att införa ett tilläggbidrag till studerande med barn samt att flytta lånetrappan, vilket jag tror är välbehövda förändringar. 90 AXEL DARVIK (fp): Jag tycker i alla fall att det är olyckligt att det är studenterna som dragit nitlotten med Socialdemokraterna, att de faktiskt inte kunnat följa med det övriga samhället utan sackat efter. Vi har i fler förslag. Förutom att vi vill ge en kompensation till studenterna om tycker vi att det är helt orimligt att straffa dem som är flitiga och klarar av att jobba som de pluggar. Det finns nämligen en gräns som innebär att om man tjänar en del pengar på extraarbete blir man av med en del av sina studiemedel och måste betala tillbaka dem. Detta är naturligtvis helt orimligt. Vi kommer att möta stora utmaningar framöver när vi går mot mer och mer globalisering. Jag tror att det är med kunskap och flit som vi kan klara av dessa utmaningar. Därför undrar jag om regeringen är beredd att ta bort gränsen för fribeloppet. 91 Statsrådet (): Det är intressant att höra en folkpartist argumentera för att staten ska betala ut bidrag till dem som har så höga inkomster att de egentligen inte behöver bidrag. Det är precis det som det handlar om. När man har en inkomst på har vi så här långt sagt att man då inte behöver något studiebidrag eller förmånligt studielån från staten. Jag är inte beredd att ändra mig på den punkten. , när vi genomförde den senaste studiestödsreformen, fördubblades fribeloppet. Det ökade från till . Jag ser inte den som den mest angelägna reformen inom studiestödsområdet. Vi ska också fundera över vilken situation vi sätter den enskilda i. Det är klart att det är ett väldigt krävande arbete att studera. Hur mycket man sedan klarar av att arbeta är upp till den enskilde att bedöma, men om man klarar av att arbeta så mycket att man har en så pass hög inkomst är ett bidrag från staten kanske inte det mest lämpliga. 92 (): Arbetslösheten på är en av de värsta i landet. Konkurserna minskade något i övriga , men på ökade de . Det var framför allt inom turist- och besöksbranschen som motgångarna kom. Då turistbranschen är en av viktigaste näringar är detta mycket illavarslande. Det är illa för en ö som utnämndes till världens bästa ö. Vanliga barnfamiljer som normalt bara har råd med camping, vandrarhem och stugbyar valde bort . tappade campingplatserna av beläggningen, vandrarhemmen och stugbyarna . ökade beläggningen vid liknande anläggningar i övriga . Detta tycker vi är illa, och jag undrar vad och tänker göra åt det. 93 Näringsminister (): När det gäller de specifika turistfrågorna rekommenderar jag att ställa dem till turistminister . Det är klart att och utveckling är en angelägenhet för hela regeringen. Därför pågår nu ett mycket ambitiöst omställningsarbete för där vi breddar dess arbetsmarknad. Vi genomför satsningar på i samband med avvecklingen av försvaret, vilket ger möjligheter till en ny arbetsmarknad och nya arbetsuppgifter på . Dessutom finns möjligheten att utveckla statlig mark och statliga innehav för att ytterligare till exempel utveckla turismverksamheten. Allt detta håller , turismminister och regionalpolitisk minister, på med. Om vill diskutera det ytterligare så rekommenderar jag honom att fråga henne. 94 (): Jag vill ändå fråga om inte tycker att det är en vettig idé att vi tittar över båtbiljettpriserna. Det är tydligen det som orsakar att svaga grupper, som inte har råd, väljer bort . Det kostar kanske för en barnfamilj att åka tur och retur till . Det är värt att titta på om det är regionalpolitiskt vettigt att det ska vara så dyrt att åka de 25 milen tur och retur jämfört med att det kostar att åka bil motsvarande sträcka. Detta är viktigt just för turismbranschen. Det är en av världens kanske mest expansiva branscher , men i är vi dåliga på turism . skulle också ha nytta av att vi ändrar politiken där. Vi föreslår från vårt parti, , att man satsar dubbelt så mycket på marknadsföring av internationellt. Jag tycker att borde ha en åsikt om det. Vore det inte vettigt att få i gång turismen även i ? Vi ligger nästan sist i EU . 95 Näringsminister (): Om det är någonting som har utvecklats väldigt starkt så är det just turismen i . Vi har fått en fin tillströmning av internationella gäster till och vi har blivit allt bättre på att erbjuda intressanta alternativ för turister på en internationell turistmarknad. Det har bland annat att göra med en stark regional satsning men det beror också på att staten är med och stöttar och bidrar. Efter denna frågestund, där vi har fått höra varenda frågeställare från den borgerliga alliansen säga att man vill satsa ytterligare på någon ny verksamhet och någon ny utgift, så kan jag icke se någon trovärdighet alls i satsningar. Det är klassisk oppositionspolitik att bara säga att man satsar mer. Här handlar det om genomföra ett brett arbete där har mycket goda förutsättningar att vara en mycket stark turistregion i även . 96 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed var denna frågestund avslutad och vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 5 § Ändringar i sekretesslagen Föredrogs betänkande 2005/06:KU5 Ändringar i sekretesslagen. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §.) 6 § Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning Föredrogs betänkande 2005/06:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. 97 (): i , och de börjar bli rätt många , har frågan om regeringens utnämningsmakt dykt upp med jämna mellanrum. Många är bekymrade över regeringens makt över utnämningarna till högre offentliga poster och hur detta går till. Alldeles uppenbart framgår det av regeringsformens föreskrifter att vid tillsättning av statlig tjänst ska avseende fästas bara vid sakliga grunder som förtjänst och skicklighet. Detta har regeringen proklamerat genom statsrådet själv. I sin chefspolicy har man proklamerat följande föresatser i denna policy. Jag vill läsa upp dem därför att jag tycker att de är bra och kloka. De lyder så här: Vid tillsättningen av statlig tjänst ska avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Rekryteringen av myndighetschefer ska ske utifrån preciserade krav, ett brett ansökningsförfarande och ett omsorgsfullt urvalsförfarande. En skriftlig kravprofil baserad på myndigheternas nuvarande och kommande verksamhet ska alltid tas fram innan sökandet av kandidater börjar. Särskild vikt bör läggas vid ledaregenskaper och tidigare erfarenheter som chef. Ett brett sökförfarande innebär att regeringen söker kandidater även från näringsliv, kommuner och landsting. Regeringen ska sträva efter att vid utnämningen av myndighetschefer öka den etniska och kulturella mångfalden. Så långt som möjligt ska det alltid finnas både en kvinnlig och en manlig kandidat med i det slutliga urvalet. Målet är att rekrytera så kvalificerade ledare som möjligt inom statsförvaltningen. Det ska uppnås genom att ta vara på den kompetens som finns bland såväl kvinnor som män. Detta är alltså den chefspolicy som ska tillämpa. Som jag sade så låter det bra och klokt. Det är precis så det ska gå till. Men så är det tyvärr inte . Därför har jag bett att från begära fram underlaget för alla generaldirektörsutnämningar för att se om mina farhågor har besannats. Regeringens utnämningspolitik har utsatts för hård kritik av bland andra , som var generaldirektör för och har ett toppjobb för FN:s revision. har uttryckt det så här: I dyker det plötsligt upp en ny generaldirektör, och ingen har insyn i den processen. Man utkräver inte ansvar för sina politiska vänner, och man kan aldrig ställa regeringen till svars för en dålig utnämning. har krävt öppenhet och insyn i utnämningsförfarandet. Men det sker inte i alla fall. Förvaltningspolitiken är en av de viktigaste hörnstenarna i en fungerande demokrati, och den måste naturligtvis ske i full öppenhet. Socialdemokraterna brukar klaga över att min partikamrat tar upp frågan gång på gång här i kammaren. Det är så tröttsamt att höra honom, framhåller man. Men jag kan garantera Socialdemokraterna att detta kommer inte bara att göra, utan många av oss andra politiker kommer också att ta upp det här gång på gång med envishet till dess att vi ser att det blir en tillfredsställande ordning. Min partikamrat och tidigare statsrådet brukade säga att politik är att tjata, och vi kommer att fortsätta att tjata om en annan öppen form för utnämningar till offentliga tjänster tills vi är nöjda. Men, herr talman, de myndighetschefer som utses av regeringen måste också känna att det vore mycket bättre om de tillsattes med mer öppenhet i processen. Det ökar ju deras legitimitet inför de anställda, medierna och allmänheten. Då är det helt klart varför man har fått jobbet. KU:s majoritet hänvisar i betänkandet till den pågående . Den här utredningen ska bland alla sina uppgifter också komma med förslag när det gäller tillsättningsförfarandet av myndighetschefer. Socialdemokraterna menar att utredningen inte bör förekommas. Den måste få arbeta i fred och få tänka över de här frågorna. Men jag menar att det är ett väldigt konstigt resonemang. Den här utredningen ska ju pågå . Det dröjer länge innan den blir klar. Dessutom har ju utredningens ledamöter förklarat att de är väldigt angelägna om att vi ska ha en öppen debatt om bland annat de frågor som gäller utnämningsförfarandet som utredningen arbetar. Så låt oss ha den debatten! Jag vill därför avslutningsvis undra: Om vi nu inte ska diskutera regeringens utnämningsmakt som pågår, ska inte regeringen då också avstå från att göra utnämningar ? 98 (): I går reagerade jag på en artikel som jag fick via nätet. Där hette det: Erfarenhetsmässigt är inte heller granskning ett effektivt medel att utkräva ansvar. Problemet med den skrivningen är att den bygger på ett missförstånd. Per definition utkräver inte ansvar. Däremot gör vi en ansvarsgranskning som vi meddelar kammaren, och därmed är det slut. Utkrävandet av ansvar får andra agerande sköta. Detta skickade jag som en replik till den här artikeln. Min reaktion möttes av ett svar som inte är ovanligt i dagens mediebild av just , nämligen att granskningen har styrts mer av politisk taktik och partiomsorg än av önskan att reellt granska ansvarigheten. Det är mediebilden. Mer än erfarenhet inifrån utskottet ger mig en annan bild. Visst finns det partipolitiskt färgande här och där, men det generella påståendet om politisk taktik och partiomsorg är baserat på en mediebild där man gärna fokuserar på det som skiljer. Men den kan svårligen föras i bevis såsom generellt påstående. Detta betänkande är ett exempel på detta. Ja, det finns en reservation till betänkandet, men kan det visas att utskottet är enigt på flera punkter i sin kritik av hur saker och ting fungerar på andra sidan. Ett exempel är oklarheten när det gäller medel till Allmänna arvsfonden. Ett annat exempel är det faktum att den senaste tioårsperioden ständigt vuxit även när det gäller antalet politiskt tillsatta tjänstemän. Utskottet konstaterar att det är svårt att få en helhetsbild av varför personalstyrkan ökar. Ökat internationellt arbete sägs vara en orsak, men när det gäller samarbetet inom EU har ju ständiga representation i också byggts ut ordentligt. Jag tycker att det är bra att utskottet slår fast att man tänker fortsätta att följa och granska den här utvecklingen. Ett tredje exempel är följetongen om hur regeringen dokumenterar styrningen av de statliga bolagen. har påpekat vikten av rutiner som gör det möjligt att följa upp viktiga händelseförlopp och som gör det möjligt att granska vilka kontakter som funnits mellan departement och bolagsledningar. Om inte KU har underlag för sin granskning och om inte har information för sin revision kan vi ju inte ta ställning till om vi har en effektiv styrning av våra statliga bolag. Men det är tydligt att det för regeringen inte varit tillräckligt angeläget att få ordning på rutinerna. Efter granskning ställde sig bakom ställningstagandet att statsråden och inte kunde undgå kritik för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och . I det här betänkandet, herr talman, konstaterar utskottet återigen att några rutiner inte kommit i bruk som tillgodoser kravet att kunna granska regeringens agerande. Det är viktigt att denna följetong får ett slut. Regeringen måste på ett bättre sätt ta till sig resultatet av granskningar. Jag förutsätter nämligen att regeringen är läskunnig. Jag ska avslutningsvis uppehålla mig vid vår granskning av hur regeringen förvaltar utnämningsmakten. Det framgår av regeringsformen att vid tillsättande av statlig tjänst ska avseende fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet även om hänsyn får tas till andra grunder så länge de är sakliga. Frågan är alltså om regeringen lever upp till denna bestämmelse. Det finns starka skäl att betvivla det. Av utnämnda myndighetschefer som har politisk bakgrund har socialdemokratisk bakgrund. Det är en överrepresentation som är så stor att den kan väcka misstanke om att inte enbart sakliga grunder vägs in i utnämningen. Självklart ska politisk bakgrund inte diskvalificera någon från att utnämnas till statlig tjänst, till exempel till generaldirektör. I vissa fall kan politisk erfarenhet till och med vara särskilt värdefull för ledningen av en offentlig organisation. Vad som i sådana fall är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har representerat, utan att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. Om det är vi alla eniga. Men frågan är varför Socialdemokraterna är så pass överrepresenterade bland dem som har politisk bakgrund. Statsministern har i en tidigare utfrågning av utskottet uttryckt att vi har all anledning att ta vara på statssekreterare i staten. Misstanken infinner sig att den socialdemokratiska regeringen har en bevekelsegrund utöver sakliga grunder, nämligen att ta till vara sina före detta statssekreterare. Socialdemokraterna och vänsterpartisten i utskottet fortsätter argumenteringen så att vi får en cirkelargumentering. Eftersom det är så många statssekreterare som utnämns så blir det många med en bakgrund inom Socialdemokraterna eftersom att vi haft socialdemokratiska regeringar . Nej, här behöver vi göra en markering och värna en effektiv statsförvaltning genom att betona att skickligheten ska sättas främst vid tillsättning av statlig tjänst. Jag vill därför yrka bifall till reservationen, som jag hyser goda förhoppningar ska få kammarens godkännande. 99 (): Det är KU:s uppdrag att granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning enligt vår regeringsform, antagen här i kammaren. Jag vill beröra tre punkter i den granskning som vi nu har lagt på kammarens bord. Vi har en samsyn i flera av våra bedömningar, och det är bra. Vi har börjat granska utveckling. Vi har gjort det . I den handling som ligger på bordet redovisar vi perioden 19942004. Den visar en stadig ökning av antalet tjänstgörande i . Det är ingen nyhet för den här kammaren och ingen nyhet för . Den visar också att antalet politiskt tillsatta tjänstemän har ökat. Man kan konstatera att det är en entydig ökning, men det är en otydligare orsak. Ja, visst påverkar EU. Ja, det är färre ärenden som regeringen handlägger. Det är färre beslutade regeringsärenden och färre regeringsärenden som registreras.