prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Allt ska göras med målet att skapa en fri akademi som kan erbjuda studenter och forskare en frihet, ett oberoende och kreativa miljöer. Det är nödvändigt att beakta ett flertal frågor. Det handlar om att ge stabila ekonomiska förutsättningar och säkert att titta på lokalfrågor. Det handlar om möjligheter att själv kunna prioritera för lärosätet viktiga forskningsområden där det finns goda förutsättningar att nå framgång tillsammans genom eget arbete och arbete med avnämare men också om olika typer av styrformer. Inte minst ska man i det arbetet kanske också titta på andra länder. I har man många forskningsinstitut. Det kanske kan vara en god idé. I andra länder kanske det finns andra former. Men målet för detta bör vara att skapa en fri akademi som kan erbjuda studenter och forskare en frihet, ett oberoende och kreativa miljöer. I detta anförande instämde , , , och (alla m). 298 () replik: Det skulle vara spännande att få ställa en fråga om ett påstående som du gör här i ditt anförande, att du åter vill göra till en kunskapsnation. Den fråga som inställer sig är: Om åter ska bli en kunskapsnation måste det ha varit en kunskapsnation. Jag skulle vilja att du definierar under vilka tidsperioder som var en kunskapsnation och vem som då hade det politiska ansvaret för . 299 () replik: Jag tror inte att det gagnar debatten att tala om enskilda tidsperioder. Jag kan konstatera att historiskt har utbildning varit den viktigaste språngbrädan för en social rörlighet, tillsammans med arbete och företagande. Vi kan tydligt i samhället se att så är fallet. Det tycker jag är dåligt och undermåligt. Det är någonting vi bör göra mycket åt. Det handlar mycket om det som vi har diskuterat här i debatten. Det handlar om att ha ett kunskapsfokus inom så att eleverna får med sig ordentliga kunskaper. Det handlar om att få en ny gymnasieskola på plats med tydliga och bättre utbildningar på det området. Det handlar om ett kunskapsfokus och ett kvalitetsfokus i den högre utbildningen och forskningen. Det tillsammans med att vi har en tydlig arbetslinje i samhället i övrigt gör att vi kan föra tillbaka till att åter kan vara en kunskapsnation. 300 () replik: Vad jag är ute efter är lite en slapphet i debattekniken. Jag har lyssnat till debatten här . Man säger att vi socialdemokrater inte har någon sjukdomsinsikt. Det anklagades för här innan. Vi har inga förslag till förändringar av det som eventuellt inte fungerar så bra. Du säger att åter ska bli en kunskapsnation. Då måste jag någonstans ändå begära någon sorts hederlighet i att du beskriver det. Var det när högern styrde? Var det då var en kunskapsnation? Är det vad vi ska gå tillbaka till? Var det när var utbildningsminister, eller var det ? När var det var en kunskapsnation? Det är lite spännande att se. Vi socialdemokrater är de som stått för att faktiskt är en kunskapsnation. 301 () replik: Det vi kan konstatera under delar av är att människor genom studier och genom hårt arbete i arbete eller företagande har kunnat komma någon vart och bli någonting. Det är viktiga duglighetsideal som jag drivs av som person och som moderat och del av alliansen. Jag tycker inte att det har haft genomslag om vi ser till . Vi kan konstatera det om vi tittar på skolresultaten. Jag tror inte att du som socialdemokrat med hedern i behåll kan säga att du är nöjd när ungefär var fjärde elev går ut utan ordentliga kunskaper. När var femte pojke i nionde klass inte har godkända kunskaper i till exempel läsförståelse måste vi ha en annan inriktning på utbildningspolitiken. Den ska göra att alla personer, oavsett bakgrund, får ordentliga kunskaper så att ska kunna bli en kunskapsnation och så att vi ska kunna komma någon vart och bli någonting som personer. De möjligheterna ska finnas. Det är viktiga ideal att komma tillbaka till som jag tror att alliansregeringen sätter i fokus. 302 (): Så har då fått en ny kulturminister, den andra sedan regeringen tillträde. Jag hade möjlighet att hälsa henne välkommen till i sitt nya ämbete i samband med en interpellationsdebatt . Tyvärr har vi inte glädjen att se henne här . Det beklagar jag. Det gör jag speciellt mot bakgrund av att de partier som företräder regeringen i opposition ofta beklagade sig då socialdemokratiska ministrar inte infann sig till kammaren för debatt. Jag trodde att det skulle vara en självklarhet för den nya regeringen att visa att det inte är något problem att infinna sig till kammaren när det är debatt. blir jag ändå lite tveksam. Varför är det bara miljöministern som har haft tid att titta in? Det skulle vara intressant att få höra mer om det. Det finns å andra sidan flera andra företrädare för den nya regeringens kulturpolitik. Jag är därför säker på att vi får veta lite om den nya färdriktning som har stakats ut för kulturen och kulturarbetarna i . Det är väl knappast en överdrift att säga att vi var många som ryckte till när en nyutnämnd kulturminister det vill säga den förra kulturministern direkt efter sitt tillträde lät meddela att beslut om public service skulle rivas upp. Det var ett beslut som grundades på en fempartiuppgörelse om en sexårig avtalsperiod, och som och inte heller hade reserverat sig mot vid kammarens beslut . Vi var många som först trodde att det här enbart var ett hugskott av . Hennes syn på public service var ju och är väl känd. Och blev det även väl känt att hon demonstrerade denna sin syn på tv-licensen genom att inte betala den. En och annan hoppades nog att hennes avgång skulle innebära en återgång till den syn på public service som gällde . Så var emellertid inte fallet. Den känsla av svek och upplevelsen av att ha blivit överkörd som centerpartisten och kristdemokraten måste ha känt delas i högsta grad av oss socialdemokrater. lever vi på nytt i osäkerhet om public service-verksamhetens framtid. För oss socialdemokrater är frågan om mediernas frihet viktig. Vi ser på det här avtalet som vore det en grundlag. Det är ett av skälen till att vi strävade efter ett avtal som sträcker sig över nästa val. har vi fått klarhet om att inte heller regeringen vet vad som ska hända sedan. Statssekreteraren i informerade kulturutskottet om att man ännu inte satt sig ned för att bestämma om i vilken riktning man ska gå. Vi socialdemokrater är mycket oroade. Låt mig göra detta helt klart! Vi är oroade. De signaler som vi får genom diverse uttalanden av statsrådet visar att det här kan sluta precis hur som helst. Vad ska egentligen SVT få visa för program när de nya har satt ned foten? Får det vara något att skratta åt? Får det vara idrott? Får det vara engagerande? Å herregud, ska det få vara lättillgängligt? När föll talade vi mycket om och engagerade oss mycket för att skulle få bygga en demokratisk framtid. Föga anade vi då att skulle drabbas av statstelevisionens intåg. nya styre ska sitta med tv-tidningen uppslagen på torsdagarnas regeringssammanträden och bestämma vilka program som ska få passera för att statsbidrag ska utgå. När ni nu väljer att bryta upp en blocköverskridande överenskommelse ställer vi socialdemokrater oss frågan vad syftet egentligen är. Det räcker inte bara med ord om omvärldsförändring och effektivare resursutnyttjande, som ni skriver i er budgetproposition. Innan något annat svar ges kan vi inte tolka förslaget som något annat än ett första steg mot en mer politiskt styrd public service-verksamhet med ett smalare utbud, en nedmontering av SVT, SR och UR som vi säger klart nej till. växer kritiken i landet mot att regeringen vill återinföra avgifter på de statliga museerna. , innan jag gick hit, hade 25 832 personer skrivit på det upprop som har startat. Inte ens är nöjd med kulturministerns linje. väljer att ha kvar fri entré för att det är bra, antar jag. När vi frågar om de kan kolla vad som kommer att hända på museerna visar det sig att avgifterna kommer tillbaka och att man räknar med en halverad besöksfrekvens. 44 767 personer har hittat till den namninsamling som en enskild medborgare har startat till skydd för a-kassan. Kulturarbetarna känner sig särskilt hotade. Det är få förunnat att få en fast anställning eller trygg inkomst. Det var bra att många engagerade sig för bra och trygga pensioner för kulturarbetarna. Men är det inte bra om de har en inkomst innan de får pension? I detta anförande instämde , i och (alla s) samt (). 303 () replik: Det tycks vara debutanternas afton i kammaren. Jag tillhör den klubben själv. Jag noterar att den övriga kammarens intresse för de kulturpolitiska frågorna förefaller något begränsat. Jag beklagar detta. Det är ett viktigt politikområde som vi har tagit oss an. Anledningen till att jag begärde ordet var framför allt att jag ville stilla oro. Hon kände ju oro. Hon var till och med mycket orolig över public services framtid. Det kan inte vara nyttigt att gå omkring och vara så orolig. Därför vill jag bara säga å vägnar att vi känner igen argumentationen. Den var lika överdriven i valrörelsen som den är här i kammaren just . slår vakt om public service. Vi vill utveckla public service. Vi vill framför allt rädda public service från en del av de avarter som har förekommit i public service . 304 () replik: Stilla oron ja, det är intressant att läsa debatten från när vi ansågs överdriva. Vi var oroliga för att ett sådant här avtal skulle rivas upp. Vi är oroliga. Det har ju visat sig att ni river upp avtal. Ni vill träffa politiska beslut varje valperiod. Var ska detta sluta? Det är inte alls något som är överdrivet. Dessutom tycker jag att det är lite intressant att redan vet hur det ska gå, för det visste ju inte statssekreteraren. Men kanske har andra känningar när det gäller hur det kommer att gå med public service. Då lyssnar jag väldigt gärna på det. För precis som sade vill jag inte vara rädd och orolig. Kom nu med beskrivningen! Vad är det vi ska få se? Ska svenska folket få se på olympiad? få finnas kvar? Vilka program ska vi få se när vi slår på tv:n när ni har bestämt er? 305 () replik: Jag ska så gärna svara å vägnar. Vad regeringen i övrigt tänker hitta på vet varken eller jag. Men om får bestämma kommer public service-bolagen att kunna behålla sin starka ställning när det gäller publiken av det enkla skälet att det finns en väldig efterfrågan från publiken på den typen av program som SVT och SR ger ut. Jag känner igen argumentationen från valrörelsen, som sagt. Då var det som for land och rike runt och sade att minsann vill lägga ned både Bolibompa och Sportnytt. Det var ett rent påhitt då, och jag tycker att det är synd att vi fortsätter torgmötesargumentationen, så jag sätter mig ned. 306 () replik: Jag tror att jag tillmäter kammare större makt eller större kraft än att kalla det ett torgmöte. Däremot är det ju så att vi, när vi debatterar här, debatterar en budget som en regering har framlagt. Då är det väldigt intressant att det parti som tydligen har drivit igenom den här förändringen av det avtal som fem partier hade slutit också vet precis vilka program som ska få visas. Jag är dock inte lika säker. När jag lyssnar på den kulturminister som har samma partifärg förstår jag att det finns oklarheter kring om man ska få använda licensmedlen för att upphandla sändningar av exempelvis olympiad. Eller ska vi få se ? Jag tror att jag fortsätter att ta mig friheten att ställa frågan till dess att svenska folket och de delar av svenska folket som är licensbetalare får svar. 307 () replik: inledde inte bara med att känna oro utan även stor upprördhet över att kulturministern inte är här. Många socialdemokrater har varit upprörda . Jag roade mig med att se hur det har sett ut tidigare . Jag kan konstatera att var det inte ens någon socialdemokrat i kammaren när det var kulturpolitisk debatt. Året var det tre socialdemokrater och ingen minister, och året var det inte heller någon socialdemokrat i den kulturpolitiska debatten. Jag tycker ändå att det känns som att vi har kommit lite längre nu än . Jag tänkte ställa en mycket kort fråga till . Vi fick höra mycket här om synpunkter på regeringens politik. Jag tänkte ge dig en chans till. Du har en minut för genmäle. Har du någon som helst tanke om vad Socialdemokraterna kommer att göra på kulturpolitikens område under den kommande mandatperioden eller åtminstone ? Det hade varit trevligt att åtminstone höra om en enda sak. 308 () replik: Ja, jag har gjort precis samma noteringar när det gäller deltagandet av ministrar tidigare. Det var ju inte skälet för min fråga, utan det var ju att den som sade att det ska se annorlunda ut i kammaren nu hade möjligheten att komma upp till bevis. Det går bra att stå här och skrika. Jag tänker inte göra det. Jag konstaterar bara att det som ni har anklagat oss för, att det ska vara möjligt att vara i kammaren alltid och debattera för ministrar, klarar inte heller borgerliga ministrar utom en. Tankar om vad Socialdemokraterna ska genomföra vi ska inte genomföra någonting, för vi styr inte landet, om det inte är så att någon vill sluta en överenskommelse med oss över blockgränserna. Det är vi väldigt öppna för. Vi tror på den typen av regerande och har alltid gjort det. Vi har bara haft egen majoritet , så vi är vana att sluta överenskommelser. Vi hedrar dem, och vi ser till att vi följer dem. Det har inte varit lika bra med den här regeringen. 309 () replik: Vad man kan och inte kan är väl en sak, men om man satt sig i riksdag kan man väl åtminstone vilja någonting. Och någon tanke om vad ni vill måste väl ändå finnas. 310 () replik: Visst är det intressant i alla fall att det blir en sådan osäkerhet. har ni ju regeringsmakten. Fortsätt med det, och vi ska reagera på era förslag. Vi har väckt en motion där vi säger nej till att bryta upp avtalet med public service. Vi säger nej till att återinföra avgifter på de statliga museerna. Vi har också sagt att vi ser med oro på utvecklingen för kulturarbetarna när ni nu skapar sådana stora problem för dem med era förslag till förändringar i a-kassan. Vi tror inte på idén att sänkta skatter med något slags omedelbarhet innebär att det blir mer kultur för folket. Vi tror att det krävs andra insatser. Vi säger att alla ska få vara med. Vi hade velat se en möjlighet för inspiration av barnkultur under nästkommande år. Det var ett förslag vi hade. Vi ville jobba med fritidsgårdar för unga människor ute i bostadsområdena och inte ha som utgångspunkt att de ungdomarna skulle ha problem av social karaktär eller annan. 311 (): Jag tänker ta upp ämnet idrott och pengar. Idrottsrörelsen är med all säkerhet vår största folkrörelse . Vi har stöttat idrotten från den offentliga sektorn: stat, kommun och landsting. Motiveringen är att det är en samhällsviktig företeelse för oss. Den organiserade idrotten får ett ekonomiskt stöd som är ungefär 1 ½ miljard ifrån statskassan och ungefär 4 ½ miljarder från kommun- och landstingssektorn. Det är pengar som verkligen behövs. Precis som i övriga samhällssektorer ser vi att det går åt fel håll när det gäller klass- och könsskillnader. Inom idrotten är det samma sak alltså. Vi har haft en utveckling där idrottandet , bland barn och ungdomar framför allt, inom den organiserade idrotten är mer och mer avhängigt av om man har pengar eller föräldrar som kan stötta. Då handlar det om skjuts, materialinköp och sådant. Det gör just bidraget från samhället till ett oerhört viktigt inslag för idrotten. Idrotten är fri och självständig, men det ekonomiska stödet från den offentliga sektorn är basen i finansieringen av den verksamhet som pågår inom idrotten. värderar man de ideella ledarinsatserna till ungefär 20 miljarder, men de pengar som förs in är ju smörjmedlet i själva idrottsrörelsen. Det bidrag som kommer från staten är uppdelat i flera delar. Det finns ett fast anslag på 445 miljoner. Det har varit samma egentligen. Det finns också ett bidrag från vinstdelningen ur Svenska Spels överskott, på 560 miljoner. Så finns det ett speciellt bidrag, Handslaget, som är ungefär 500 miljoner, också från . De pengarna går till utvecklingsinsatser inom idrotten. Det här är inte helt problemfritt, enligt mitt sätt att se på det. Bidraget från är beroende av hur stort överskott man får och hur mycket bolaget är ålagt att dela ut till idrotten från staten. En del tillfaller statskassan. Enligt reglerna är , enligt uppgift, statens del mer fast och idrottens del mer rörlig. Staten tar ut 3,2 miljarder i grundbelopp från hur det än ser ut. Det som är kvar fördelas enligt vinstfördelningssystemet 5050 mellan staten och folkrörelserna. Det här ger en osäkerhet om hur mycket pengar man kan räkna in till idrotten, medan statens kaka är säker. Det borde vara precis omvänt, tycker vi. Man skulle ha ett fast belopp till idrotten så att de vet vad de har att röra sig med. Staten skulle kunna ta den buffert som är emellan och laborera med den. Det ger idrotten en säker inkomst, och man känner sig trygg i sin långsiktiga planering. har det också diskuterats att regeringen kan tänka sig att avreglera spelmarknaden, vilket då kommer att påverka oerhört stort. Det blir en ännu större osäkerhetsfaktor för idrotten. Om vi tillåter andra spelbolag att ta över marknadsandelar kommer det med säkerhet att innebära sjunkande ekonomiska bidrag till idrotten från . Vi i vill förändra de här osäkra systemen. Genom att ändra hela idrottsbidraget till ett fast anslag direkt ur statsbudgeten det kan vara lika mycket som ungefär, till att börja med i alla fall kommer vi att säkerställa den organiserade idrottens ekonomiska bas, och idrotten får en trygghet att fortsätta att utvecklas med självständigheten i behåll. Det är viktigt i sig. Det kommer också att ge effekter, tror jag, på det övriga idrottandet, det oorganiserade idrottandet, för det utgår mycket ifrån idrottsrörelsen i stort . En tredjedel av bidraget bör även fortsättningsvis vara villkorat som utvecklingspengar, att man satsar på att utveckla idrotten väldigt mycket. Det är för att ändå påminna idrottsrörelsen om att man faktiskt har en samhällsviktig insats att göra, att man inte bara får pengarna för sin egen skull. Det handlar alltså om att göra en samhällsviktig insats i sig och att utveckla idrotten ännu mer. Då handlar det väldigt mycket om det som också är viktiga frågor, klass- och könsskillnader, HBT-frågor, även handikapp- och breddidrott. Det är saker som måste utvecklas vidare. Det finns också ett etiskt perspektiv i att förändra finansieringen. Vi ser ett ökande spelmissbruk. Det finns alltfler människor som får problem och fastnar i missbruk av spelande. Det skapar också stora sociala problem. Det är problem som kanske inte borde kopplas ihop med just idrott. Idrott borde vara något slags bättre värde i sig. Mycket av de pengar som går in från går direkt ut som lokalt aktivitetsstöd till bredd- och ungdomsidrott, framför allt ungdomsidrott. Det känns lite grann som en ambivalent situation där man alltså sitter och hoppas på att det ska spelas mycket för att man ska få mycket pengar till idrotten, som man vet att det skapar problem, sådant som idrotten ska motverka. Det är bättre att man har ett fast anslag från staten och låter Svenska Spels överskott till viss del gå tillbaks till vården av spelmissbrukare och andra saker. Men koppla inte ihop det med barn- och ungdomsidrott! Vi i har i vårt budgetförslag lagt in en början till en sådan här förändring. Vi har lagt in en ökning av det fasta anslaget med 50 miljoner. Det kan finansieras genom att man tar bort en del av pengarna från som går in . Det är en symbolisk förändring som det ser ut men en början till förändring i alla fall och en viktig sådan. I kommande budgetar kommer vi att fortsätta att jobba med det här från sida. 312 HANS () replik: tar upp en mycket viktig fråga. Det handlar om spelmissbruk. Men har vi faktiskt ett statligt bolag, , som bedriver spelverksamhet på nätet. Det finns en övre gräns för att spela. Jag tror att den ligger på . Jag är rädd för att den ligger på 70 000. Något av de beloppen är det. Det handlar om att man på ganska kan spela bort två månadslöner. Det här handlar om minuter. Det är inte månadslöner efter skatt, det är månadslöner före skatt. Vi vet ju också att det dras ganska mycket skatt i det här landet. Tycker att detta är ett bra sätt att värna om spelmissbruket, där det statliga bolaget faktiskt släpper loss ganska otyglade hästar tämligen fort? 313 () replik: Nej, jag tycker definitivt inte att det är bra att ägnar sig åt nätpoker och sådana saker som de håller på med just för att de har ett ansvar, ungefär som Systembolaget, att jobba för att minska missbruk och de problem som uppstår. Så jag tycker att man från , bolagets, och kanske vår sida som ger riktlinjerna, ska försöka bromsa upp det och sätta stopp för det. Jag tycker att det finns en aspekt i det som är väldigt kontroversiell, just att man faktiskt har ett uppdrag att kontrollera spelmarknaden men att man jobbar för att utöka den. Det går inte ihop. Jag tycker att man ska ändra det. 314 HANS () replik: Jag tycker att det var bra att få en bekräftelse på att inte heller ett statligt bolag som är statligt bland annat av det skälet att det ska arbeta mot spelmissbruk klarar av sin uppgift. Att se över en avreglering av spelmarknaden handlar faktiskt också om att ta sitt ansvar, ett bredare ansvar. Man kan problematisera väldigt mycket kring detta, men när det gäller idrottsrörelsen bör man också kunna se det här som möjligheter. Att avreglera en marknad handlar om att släppa licenser till andra spelbolag och aktörer på en marknad som faktiskt också skulle kunna komma tillbaka och tillföra mer pengar till idrottsrörelsen. Låt oss se det här som en möjlighet. Låt oss se att en avreglering av spelmarknaden inte är en total avreglering utan en reglering där det finns flera aktörer. Det skapar också en ansvarsfullhet från statens sida. 315 () replik: Jag måste säga att jag är väldigt skeptisk. Jag tror inte alls på den utvecklingen. Jag tror inte att de bolag som skulle komma in har något socialt syfte med vad de gör. De håller på med affärsverksamhet. De skulle verkligen driva på för att få flera att spela och skapa flera sociala problem för spelmissbrukarna. Just ett uttryckligt direktiv från staten till ger oss möjligheten att styra detta. En avreglering där flera bolag finns skulle knappast gynna idrottsrörelsen och inte spelmissbruket heller. Tvärtom tror jag faktiskt att det skulle dra bort pengar från spelmarknaden som går in i statskassan och kan användas till saker som är bra. De skulle försvinna, kanske till och med utomlands, till de bolag som kommer in på marknaden. Jag tror att det vore ett gigantiskt misstag att göra detta. Idrottsrörelsen skulle i sig tappa väldigt mycket pengar. har idrottsrörelsen andra vägar att gå, Bingolotto och de sakerna, men det håller också på att falla ned. Det är svårt att hålla det uppe. Det kräver en insats av idrottsrörelsen själv på ett helt annat sätt. Det skulle vara en oerhört svår sits om en avreglering skulle komma in. Då skulle man verkligen tappa kontrollen över de pengar som man vill komma åt. 316 (): Låt mig börja med att uttrycka min glädje över att få stå i talarstol och tala om ett ämne som ligger mig våldsamt varmt om hjärtat. I många länder kommer kulturen först i den politiska debatten. Den utgör själva fundamentet i samhällsbygget och är en förutsättning för en nation och ett samhälle där, som många i denna kammare säger, alla håller ihop. I den svenska debatten blir kulturen ofta något som får komma lite därutöver. När skolan, jobben, äldrevården och barnomsorgen fått sitt, ja, då finns det kanske också lite kvar till kulturen. Måhända är jag lite för gammal, herr talman, för att kunna kalla mig ungdom fortfarande, men det är inte så hemskt jag gick i skolan. Ändå kan jag konstatera att det i mångt och mycket är en helt annan verklighet och ett helt annat förhållningssätt som präglar dem som växer upp. För dessa har datorer alltid varit ett naturligt inslag i tillvaron. Internet är en självklarhet.