prot · GT09137 · 2006-06-08 00:00:00 — Att vi ska arbeta för ett långsiktigt hållbart fiske råder det nog inga delade meningar om. Den biologiska mångfalden i våra sjöar och hav måste säkerställas som långsiktiga spelregler ska gälla för fiskeföretagen. Bakgrunden till frågan är fiskeflottans möjligheter att byta till miljömässigt bättre motorer och att det de facto inte är lika med en kapacitetshöjning. Det finns tak för kilowatt och bruttoton som inte får överskridas, vilket förhindrar den kapacitetshöjning som jordbruksministern befarar. Det är dock en realitet att det finns många gamla och ineffektiva bränsleslukande motorer. Det vore ett viktigt led i att minska användningen av fossila bränslen om fler båtar hade motorer som är miljömässigt bättre. Nyare motorer kan också innebära en ökad säkerhet till havs. Det skulle dessutom innebära en förbättrad ekonomi för fiskeföretagen med motorer som är bränslesnålare. Det gäller inte minst för det småskaliga kustnära fisket. Det är en utveckling som , vilket jag vill betona, håller sig inom beslutade kapacitetsramar. I svaret uppfattar jag dock att jordbruksministern inte är beredd att stödja investeringar för ett utbyte till miljövänligare motorer. Men vet jag att det har lagts fram ett kompromissförslag. I detta kompromissförslag ingår det att båtar som är mindre än och som inte är trålare ska få tillåtelse att byta ut sina motorer. Fartyg som är större än och som är trålare ska däremot minska sin kapacitet . Det är viktigt i förhandlingar att ha en ingång med konstruktiva förslag till lösningar. Därför vore det oerhört intressant att höra hur har agerat i denna fråga. Har vi medverkat till detta kompromissförslag? Har vi varit aktiva för att söka lösningar inom EU:s fiskeripolitik? Och innebär det att ställer sig bakom detta förslag? 149 Jordbruksminister (): Jag hoppas att och jag är överens om att det största problem som vi har när det gäller fiskeripolitiken är de vikande bestånden och en överkapacitet i fiskeflottan. Jag var väldigt glad över den reform som vi kunde enas om 2002 och som bland annat innebär att vi inte ska tillföra modernare fartyg utan att föra ut kapacitet ur fiskeflottan. Jag har känt en oro när vi i rådet nu har behandlat dessa frågor. Vi gjorde ett försök att enas om fiskerifonden . Vi misslyckades vid det förra ministerrådsmötet. Det finns ett antal länder som försöker utnyttja situationen till att få sådana regler som inte kan hålla enligt beslutet . Det är alldeles riktigt att det finns miljömässiga fördelar med de nya motorerna. Men det är också piggare motorer som gör att man kan bedriva fisket på ett effektivare sätt, och i detta ligger ett problem. har varit mycket aktivt i de förhandlingar som fortfarande pågår för att hitta en lösning. Vi tillhör en grupp som vill verka för att man ska stå fast vid beslutet . Tyvärr gick det inte att få stöd för de konstruktiva lösningar som presenterades vid det förra ministerrådsmötet. Men det är alldeles riktigt som säger att en kompromiss som skulle kunna vara tänkbar för måste luta sig mot att vi gynnar det småskaliga fisket som inte har sådana fiskemetoder som innebär att vi får de negativa konsekvenserna. Och är det det småskaliga kustfisket, som inte trålar. På den punkten har signalerat att vi är beredda att ha det som en del i en kompromiss, om vi får någonting annat i stället som innebär att vi inte avlägsnar oss års beslut. 150 (): Tack för en del klargöranden som vi har fått från jordbruksministern! Vi delar uppfattningen att vikande bestånd och överkapaciteten är någonting som vi absolut måste komma åt, och vi står också bakom uppgörelse. Vad jag tycker är angeläget är att vi kan urskilja att ett motorbyte mot en miljövänligare sort inte behöver vara lika med att man fiskar mer. Jordbruksministern nämnde piggare motorer. Men det är ju en trygghet och en säkerhet. Det finns både miljöaspekter och en trygghetsaspekt i att ha en ny motor som kan klara olika situationer till havs. Och det finns en ekonomisk aspekt. Det är ju genom andra fiskeribestämmelser som vi ska komma åt överfisket. Det handlar om alltifrån kvoter till havdagar och till utformning av redskap. är det havdagar på prov i . Det kommer att införas, och det är någonting som vi varmt välkomnar. Finns det någon strategi från regeringens sida när det gäller att redan nu planera för en utvidgning av havdagar om det här försöket, efter prövoperioden, visar sig vara positivt? Ska vi få ett långsiktigt hållbart fiske måste näringen vara aktiv och delaktig. Då finns det någonting annat som jag vet att vi har drivit och som jag hoppas att jordbruksministern håller med om. Det handlar om vikten av lokal och regional samförvaltning där näringen är en part som är med och tar ansvar för förvaltningsbeslut. Det är också intressant att höra på vilket sätt ministern är beredd att utveckla det. Slutligen gäller det andra åtgärder för att inte få ett överutnyttjande av fisket och den resursen. Det handlar om den tekniska utvecklingen av våra redskap. Det är oerhört viktigt att komma till rätta med det här för att minimera bifångst och framför allt för att vi inte ska få den dumpning som vi har fått uppleva under . Den fisk som fångas ska selekteras. Det ska också vara den fisk som sedermera landas. Dumpningen av fisk är ett gigantiskt resursslöseri, och den strider mot all uppfattning om ett rätt förvaltarskap. Det vore också värdefullt att få ministerns syn på det här. Men framför allt är det angeläget att vi kan se att en miljömässig motor inte behöver vara lika med att man överfiskar. Vi måste kunna skilja på det. 151 Jordbruksminister (): Det gör mig lite bekymrad att tar så lätt på det här med de miljömässigt bättre motorerna. Det är klart att det kan ligga en god ekonomi för den enskilde fiskaren i att få ned sina bränslekostnader. Det skulle då tala för att den här typen av investeringar kommer till stånd genom företagsekonomiska bedömningar av de enskilda fiskarna. Det kan också vara en viss miljöeffekt. Men den stora miljöfaran för oss när det gäller fisket är att vi tar ut för mycket av bestånden, att vi har för stor kapacitet i vår flotta. Då måste vi också välja. Den kompromiss som jag här redovisade att jag är beredd att stödja innebär en begränsning till det småskaliga kustnära fisket, båtar som inte trålar. Att diskutera någonting annat, ett mer allmänt släppande av investering när det gäller bränslesnålare motorer, tror jag skulle vara en stor fara. Och jag tycker inte att vi kan säga att vi kan lämna de här motorerna därhän för att vi har andra instrument för att få en hållbar fiskeripolitik. Vi behöver använda alla instrument. Det är därför som jag är så angelägen om att vi håller i det här beslutet . När det sedan gäller de andra åtgärderna redovisade jag i mitt svar en meny av olika åtgärder som regeringen driver. När det gäller havdagarna är vi mycket positiva till att vi nu gör de här försöken, och vi ska utvärdera för att få ett underlag för att gå vidare. Det är ju havdagarna som har en koppling till att man kastar fisk över bord, dumpningen. Det är med hjälp av havdagarna som vi ska lösa det problemet. Frågan om samförvaltning har vi på bordet, och där väntar vi på ett underlag från . Vi har också drivit de här pilotprojekten som redovisas . Det finns också en annan intressant fråga som vi arbetar med , där tar fram underlag. Det handlar om att kunna fördela kvoter. Där ligger det först ett arbete kring det pelagiska beståndet, och där går vi också vidare med ett arbete kring det kustnära fisket. 152 (): Jag tyckte att det var oerhört intressant att få ett klargörande just i fråga om kompromissförslaget, som jag nämnde i mitt första inlägg. Då handlade det om båtar som inte trålar. Vi verkar vara överens om att det skulle vara helt okej att man där får satsa på miljömotorer. Det har stor betydelse. Det är dessutom många av de kustnära fiskebåtarna. När det gäller havdagar ställde jag också en fråga jag uppfattade inte att jag fick ett svar där om det finns en beredskap, en strategi, för att utveckla det. Det är ju på det sättet som vi, precis som jordbruksministern mycket riktigt säger, har möjlighet att komma till rätta med dumpningen. Det är genom regelsystemet, ett långsiktigt regelverk som fiskerinäringen har att rätta sig efter, som vi gemensamt inom EU kan få ett långsiktigt hållbart fiske det här är ju inte enbart ett svenskt bekymmer. Det är A och O. Vi är gemensamt angelägna om att i fortsättningen ha levande hav, levande kustsamhällen, hälsosam föda och, givetvis, om att allt detta tillsammans också ska ge ett antal arbetstillfällen. Jag tror ändå, avslutningsvis, att det skulle vara väldigt välgörande för många fiskeföretagare, som i generationer har kämpat, att få känna att de har ett stöd av beslutsfattare. Det handlar om att vara uppmuntrad som företagare. Dessvärre är det många som upplever att de möts av en attityd som gör att de kan känna sig som kriminella. Det handlar om ett kontrollsystem som inte har varit samordnat på ett bra sätt. Jag tror att det här tillsammans med regelförenklingar, klara rejäla regler, kan göra att vi kan få ett långsiktigt hållbart fiske. 153 Jordbruksminister (): Syftet med den höga profil som regeringen har när det gäller fiskefrågorna är ju att vi utifrån försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen ska kunna rädda bestånden i haven och få det här hållbara fisket, långsiktigt. Det är så vi kan bygga en lönsam näring. Det är så vi kan skapa framtidstro för yrkesfisket. Regeringen lade i början av mandatperioden fram en proposition om det kustnära fisket med mera. Där hade vi ett antal mål. Det var förstås ett miljömål, ett regionalpolitiskt mål, ett inflytandemål och ett konsumentmål. Det har vi med oss när vi nu arbetar för att utveckla fiskeripolitiken. När det gäller den mycket konkreta frågan om havdagar är vi på steg 1. Man håller på med provfiske. Det vore fel av mig att säga: ska vi arbeta med havdagar mycket brett och på det här sättet. Vi ska gå steg för steg. Vi ska se resultatet av provfisket. Jag hoppas att det ska vara en framgångsrik metod. Det är helt oacceptabelt att kasta fisk över bord på det sätt som vi gör . Vi måste hitta en lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2005/06:399 om behov av djurförsök 154 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att klargöra att regeringen inte kommer att gå till mötes och föreslå ändring av lagstiftning som innebär att djurförsök i princip blir omöjliga att genomföra i . Många av de frågor som tar upp har regeringen behandlat i propositionen Etisk prövning av djurförsök m.m. som lämnades till och som beslutades . Bland annat konstateras att djurskyddslagens övergripande syfte är att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. lämnar lagen ett utrymme för att djur i viss utsträckning får användas på ett sådant sätt att de utsätts för lidande genom att användas som försöksdjur. I syfte att säkerställa att försöksdjur inte utsätts för onödigt lidande finns en rad bestämmelser som reglerar djurförsöken. Detta innebär bland annat krav på tillstånd för verksamheten och etiskt godkännande av varje enskilt försök. De ändringar som föreslogs i propositionen syftar bland annat till att förtydliga och strama upp detta regelverk. I betänkandet som låg till grund för propositionen föreslogs även att det bör införas krav på etiskt godkännande av avel med genetiskt modifierade försöksdjur och annan avel om den kan medföra lidande eller obehag för djuren. Flertalet remissinstanser stödde helt eller delvis utredarens förslag. Regeringen gjorde dock bedömningen att frågan behövde utredas vidare. Skälet till detta var bland annat att det behöver utarbetas för ändamålet anpassade bedömningsgrunder för att en sådan etisk prövning ska kunna ske. fick i uppdrag att bedöma om det bör införas krav på etisk prövning av sådan avel och i så fall föreslå hur detta ska organiseras. Uppdraget har redovisats och kommer att beredas på ett sedvanligt sätt. En försöksdjursfråga som tilldragit sig stor uppmärksamhet, och vilken även tar upp, är den om 49 a § djurskyddsförordningen. beslutade regeringen om en ändring av bestämmelsen. Ändringen av 49 a § innebär att det räknas upp vilka paragrafer i djurskyddsförordningen som en djurförsöksetisk nämnd får frångå i beslut om etiskt godkännande av djurförsök. Den praktiska skillnaden mot den tidigare bestämmelsen är mycket liten. Bestämmelsen i djurskyddsförordningen kommer således även att tillåta att de djurförsöksetiska nämnderna godkänner försök som innebär bland annat användning av elektricitet och hormoner. Vidare åläggs de djurförsöksetiska nämnderna att till rapportera alla beslut om undantag från bestämmelserna om hur lantbrukets djur ska hållas. Härigenom kan noga följa vilka försök som nämnderna godkänner. Om myndigheten sedan finner att det finns ett behov kan den meddela ytterligare föreskrifter om djurförsök med lantbrukets djur. Den ändrade 49 a § trädde i kraft . I den ovan nämnda propositionen, i samtliga uppdrag, i kommittédirektiv och i ett antal riksdagsfrågor har regeringen tydligt framhållit betydelsen av forskning. Det har klart uttalats att grundläggande forskning är en förutsättning för samhällsutvecklingen och att det är angeläget att forskningen ges trygga förutsättningar att verka. I en skrivelse till Handikappförbundens samarbetsorgan har jag bland annat framhållit just detta. I strategiprogrammet Läkemedel, bioteknik och medicinteknik en del av Innovativa upprepas att regeringen avser verka för att forskningen ska ha stabila förutsättningar som ett starkt djurskydd säkerställs. Djurskyddet för försöksdjuren är en viktig fråga, och det har lika klart sagts att det är viktigt att försöksdjursanvändningen begränsas så långt som möjligt och att djurskyddet vid användningen är starkt. Användning av försöksdjur är till sin natur en mångfasetterad fråga som kan innebära svåra etiska avvägningar. Den djurförsöksetiska prövningen har en stor betydelse för avvägningen mellan å ena sidan behovet av att kunna använda försöksdjur och å andra sidan vårt ansvar mot djuren och deras välbefinnande. Det finns många skäl att värna djurskyddet för försöksdjur. Ett är att friska och välmående djur är en förutsättning för goda forskningsresultat. Detta brukar framhållas, inte minst av forskarna själva. Många försöksdjursfrågor har varit aktuella . Regeringen har, genom hanteringen av dessa frågor, tydligt visat att den tar ansvar för både att forskning som är beroende av försöksdjur ska ha trygga förutsättningar att verka i även och att djurskyddet för försöksdjuren ska vara starkt. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 155 (): Jag vill å vägnar tacka för svaret. Jag vet att han själv tycker att det är tråkigt att han inte kan vara här och ta emot det. Ministern sade i sitt svar till att djurförsöksfrågor bygger på många svåra etiska överväganden. Det stämmer i allra högsta grad. Det finns i den här kammaren egentligen en väldigt stor enighet mellan Socialdemokraterna och den borgerliga alliansen i synen på djurförsök. Däremot är det två partier som skiljer ut sig. Det är och . Eftersom de två partierna utgör grunden för Socialdemokraternas regeringsinnehav är det viktigt att Socialdemokraterna visar tydligt var man står i de här frågorna och att man är villig att stå på sig när det gäller synen just på djurförsök. För mig är det oerhört viktigt att säga att det inte ska göras ett djurförsök som inte behövs. Det är viktigt att vi reducerar antalet djurförsök. Det är viktigt att vi får fram nya alternativa metoder till djurförsök. Det finns de som tror att vi skulle kunna ersätta djurförsök i vårt sökande om kunskap när det gäller läkemedel och forskning inom det biomedicinska området. Det gäller också annan grundläggande forskning om vår förståelse av livet. De har en alldeles överdriven uppfattning om hur mycket vi egentligen kan i biologi och om livet som sådant. Vår kunskapsnivå på de områdena är som att vi bara har läst de första sidorna i en mycket spännande och fantastisk bok. Men den är tjock, och vi har långt ifrån full kunskap om och förståelse av de biologiska systemen. Därför behövs djurförsök för att vi ska kunna på ett säkert sätt ta fram bra läkemedel och större förståelse av livet och biologi. Jag och en del kolleger deltog till exempel i en mycket intressant föredragning från om förståelse mellan genetik och miljö. Där kan till exempel djurförsök ge oss en mycket större förståelse för djupet och komplexiteten i de frågorna. Det är viktigt att vi här i kammaren väldigt tydligt visar att det finns en forskningspositiv majoritet och att vi vågar ta debatten med dem som står och säger att vi ska avveckla djurförsök på ett snabbt sätt. Jag har ett par frågor som jag skulle vilja att ministern svarade på i de inlägg hon har. Den första gäller att och kräver att man ska gå vidare från de tre R:ens principer till de fem R:en. Det står då för redirect och reallocate. Jag undrar var ministern står i de frågorna. Den andra gäller att det finns ett krav från bland andra på att djurrättsorganisationer ska få rätt att överklaga de djurförsöksetiska nämndernas beslut. Jag undrar var ministern står i de frågorna. 156 Jordbruksminister (): Det känns som om och jag är överens om synen på djurförsöken. Det finns svåra etiska frågor i det här, och vi måste göra avvägningar. Regeringen har verkligen haft ett antal tillfällen att visa var den står i frågorna. Jag vill understryka att vi bland annat i propositionen och även i andra sammanhang har uttalat att vi behöver djurförsöken för att kunna hantera ett antal svåra sjukdomar. Det kan vara neurologiska sjukdomar, sådant som alzheimer och cancersjukdomar. Det finns ett antal svåra sjukdomar som vi inte kan hitta medicin för utan att använda djurförsök. Men när vi använder djurförsök ska vi i första hand pröva om det finns en alternativ metod. När vi sedan är tvungna att använda djurförsök ska vi se till att vi använder så få djur som möjligt. Om vi är tvungna att använda ett visst antal djur så ska vi se till att vi behandlar dem så väl som möjligt. I det här finns det möjligheter att göra förbättringar. Vi ska inom ramen för den forskningspositiva hållningen se till att vi får det allra bästa skyddet för försöksdjuren. uttryckte att det finns två partier som skiljer ut sig. Jag tycker att man ska titta på resultatet av samarbetet. Jag redovisade i mitt svar vad vi har åstadkommit på den här punkten. Jag vill säga att det är ett resultat som jag kan stå upp för och som inte försvårar forskningen på området. Det blir lite hypotetiskt att gå vidare med de här R:en. Det här med reject är ju någonting som vi kan få till stånd genom de nämnder som vi har. Det finns inom ramen för nämndernas mandat att hantera. Reallocate handlar om hur vi använder och fördelar resurserna till forskningen. Det är ju också en fråga som finns på bordet. Jag vill inte fastna i de här begreppen. Frågan om instansordningen och möjligheter att överklaga ska bli föremål för utredning. Det handlar om att intressenter ska ha en möjlighet att överklaga. Det är det som utredaren ska titta på. Om utredaren finner att det finns ett sådant behov ska utredaren också utforma de konkreta förslagen. Det är för tidigt att ha någon uppfattning om var vi landar där. 157 (): Det har varit turbulens runt de här frågorna . Det är inte utan att bland andra industrin och forskarna har känt en ganska stor oro för de förhandlingar som har pågått när det har gällt dessa frågor. Jag ska ge ministern en eloge för att man när man behandlade § 49 och de förslag som fanns där kom fram till ett förslag som jag tror att både industrin och forskarna fann acceptabelt. Men det finns fortfarande ett antal frågor på bordet som skapar oro. Just det här med djurrättsorganisationers möjlighet att överklaga är definitivt en sådan fråga som skapar oro inom forskarkretsarna. Det är viktigt att de system som vi har inte blir överbyråkratiska och att det inte blir en risk för ständiga överklaganden av frågor när det gäller forskningsområdena. Detta är för viktiga industrier, framför allt läkemedelsindustrin, och de är i behov av en smidig och fungerande djuretisk prövning. Den ska vara bra, den ska vara säker och den ska ge ett rimligt djurskydd. Det tror jag att vi är ytterligt eniga om samtliga i den här . Men det får inte vara så att det blir kraftigt fördyrande, vilket till exempel överklaganden kan innebära. Det får inte vara sådant att det försenar de redan dyra processer som läkemedelsforskning innebär. Då flyttar man den forskningen från . Jag måste säga att jag känner en viss oro över att frågan har skjutits över till en utredning. Om man läser vad säger att partiet har genomfört i samarbetet med regeringen så ser man att detta inte beskrivs som en utredning där man ska se om det här är ett rimligt förslag. beskriver det i stället som att det har tillsatts en utredning som ska ta fram ett lagförslag som ger djurskydds- och djurrättsorganisationer rätt att överklaga de djuretiska nämndernas beslut. Jag hoppas att det vi fick höra här från talarstolen är en dementi av det som hävdar att partiet har fått fram i sina förhandlingar och att det innebär att den här utredningen också kan komma fram till det som jag tycker är rimligt, nämligen att man inte ska ha den här överklaganderätten. Den innebär ett alltför stort försvårande av djurförsök. Jag har en ytterligare fråga till ministern. Den gäller hanteringen av el när det handlar om djur. Det var en av de frågor som var kontroversiell när man diskuterade § 49. Ska man få använda el i försök där man till exempel studerar utveckling av alzheimer eller andra neurologiska skador och sjukdomar? Det här har också, vad jag förstår, förskjutits till en utredning. Jag skulle helt enkelt vilja veta vad som är skälet till och syftet med utredningen. 158 Jordbruksminister (): Jag har från talarstolen uttryckt att forskningen är otroligt viktig för oss. Jag är stolt över att vi har en så värdefull och framgångsrik forskning i . Den ska vi värna. Vi ska se till att både företagen och forskarna känner att det finns stabila villkor och goda förutsättningar för att bedriva verksamheten i . Det är också bakgrunden till det strategiprogram som regeringen har tagit fram när det gäller läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Det är ju en del av satsningen Innovativa . Givetvis har jag noterat den oro som har funnits bland forskare och företag och . Jag och mina medarbetare har haft mycket kontakt med företag och med forskningen för att uttrycka var vi står i frågorna. Givetvis ska vi bereda våra förslag på ett sådant sätt att de berörda parterna känner att de kan få lägga fram sin syn och ha sina synpunkter med i det beredningsunderlag som vi använder när vi går vidare. När det gäller frågan om att överklaga besluten är det inte bara djurorganisationer som man har tänkt på när man har funderat på hur man ska titta på frågan när den utreds. Exempelvis patientorganisationer är också en intressent. Det här handlar om en utredning om de berörda intressenterna ska ha möjlighet att överklaga. Givetvis ska vi se till att vi inte skapar onödig byråkrati, utan vi ska ha smidiga system. Det ingår också i ett sådant här utredningsuppdrag till utredaren. Sedan har vi frågan om elen. Jag var väldigt tydlig i mitt svar. Den nya lydelsen av förordningen innebär att användningen av elektricitet och hormoner kan fortsätta. Det arbete som förbereds när det gäller el handlar om elhalsband på hundar etcetera. Det är ett sådant arbete som är aktuellt. 159 (): Jag vill tacka ministern för den här debatten. Jag tror att det är viktigt att klargöra för forskare och den svenska industrin att det finns en stor förståelse för deras verksamhet i den svenska och bland de etablerade partierna.