prot · GT0981 · 2006-03-07 00:00:00 — Jag vill inte svepa in det här och packa in det i slagord eller i ställningstaganden som är dikterade av det faktum att vi har ett valår. Jag vill bara att de här människorna ska få rätt behandling mänskligt rätt behandling och, när det behövs, medicinskt rätt behandling. 43 Statsrådet (): Jag tror att vi för den här gången har resonerat färdigt. Jag trodde inte att jag skulle få räkna in bland populisterna i den här kammaren, och jag ville inte det. har jag noterat att jag inte behöver göra det heller, och det är bra. Därför kommer jag också fortsättningsvis att med respekt lyssna på synpunkter och kritiska granskning, och jag kommer att fortsätta ivra för att vi ska klara båda sakerna, både en rättssäker tillämpning och en granskning av rätten till sjukpenning. Det är nödvändigt, både för den enskilda människans och för sjukförsäkringens skull. 44 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern. Jag har en sista kort kommentar. För var det faktiskt väldigt lätt att komma från primärvården till rehabiliteringen på olika ställen. Då fanns de specialiserade centrumen för rehabilitering som hade väldigt många patienter. Det som hände var att de som inte var riktigt illa däran och mycket sjuka inte stod ut med att gå igenom prövningen på rehabiliteringscentrumet, och de som var sjuka mådde bättre och kunde gå tillbaka till livet. Detta borde vara vårt ideal: att man inte väntar månad på månad på utredning på utredning. Primärvården gör en bedömning, och sedan borde det vara en mycket kort sträcka till rehabiliteringen där rehabilitering behövs. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:260 om gränspendlarnas rättigheter till ekonomisk trygghet 45 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att gränspendlarna ska garanteras en ekonomisk trygghet om det oförutsedda skulle inträffa. medlemskap i medför att rådets förordning (EEG) nr 1408 om tillämpning av systemen för social trygghet ska tillämpas beträffande anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen. Denna förordning innehåller regler som samordnar socialförsäkringsförmåner för personer som flyttar inom EU och syftar generellt till att dels garantera att den som rör sig mellan medlemsländerna är försäkrad i något land, dels undvika uppkomsten av dubbelförsäkring. En grundläggande princip är att en person på vilken förordningen är tillämplig ska omfattas av lagstiftningen i endast ett land. Som huvudregel ska vederbörande omfattas av arbetslandets lagstiftning, det vill säga lagstiftningen i det land där arbetet rent faktiskt utförs. Om en arbetstagare däremot arbetar i flera länder, varav bosättningslandet är ett, ska arbetstagaren omfattas av bosättningslandets lagstiftning. på socialförsäkringsområdet, som genom är anslutet till, har aldrig syftat till att ersätta de olika nationella socialförsäkringssystemen med ett enda europeiskt system. Det skulle knappast heller vara praktiskt möjligt på grund av de stora skillnaderna i ekonomiska och sociala förhållanden i medlemsländerna. Det faktum att de nationella systemen är olika innebär att den enskilda individen måste ha tillgång till enkel information om systemens olikheter och eventuella konsekvenser av dessa olikheter. Nordiska socialförsäkringsgruppen, som är en grupp under , sammanträder regelbundet för att diskutera samordningssvårigheter inom ramen för liksom den nordiska konventionen och för att informera de nordiska kollegerna om nationella lagförslag, lagändringar och så vidare. Det är också viktigt att lyfta fram det regelbundna erfarenhetsutbyte som sker mellan de tillämpande myndigheterna, inte minst genom så kallade förbindelseorgansmöten. Dessa möten sker på nordisk nivå med närvaro av representanter från respektive förbindelseorgan, vilket i utgörs av och i av . tar också upp ett enskilt ärende där en i boende person mot sin vilja blivit anvisad arbete i . Han har fått arbetslöshetsersättningen nedsatt och ärendet ligger nu hos Regeringsrätten. Jag kan inte uttala mig i ett enskilt ärende i ett pågående mål. Jag vill ändå säga att frågan huruvida arbete utomlands mot sökandens vilja bör anses lämpligt i arbetslöshetsförsäkringens mening diskuteras i . När det gäller tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408 finner jag i övrigt inte skäl att vidta några särskilda åtgärder. 46 (): Tack för svaret, arbetslivsministern! Anledningen till min interpellation är Ams tydliga klarspråk efter kammarrättens dom som fastslagit att arbetslösa inte ska kunna säga nej till anvisade jobb i utlandet. Det här härrör från . Jag kommer ju från det länet. Det ska bli hårdare tag mot de arbetslösa, har Ams meddelat. Det är inget fel i sig att ställa krav på de arbetslösa att ta anvisade arbeten, men då måste det ske under förutsättning att de omfattas av trygghetssystem även när de jobbar utomlands. Det jag protesterar emot är att tvinga arbetslösa svenskar att ta hänvisade arbeten i , därför att det finns oklarheter om vilka villkor som gäller om det oförutsedda inträffar. Att det handlar om två länder som har olika villkor för arbetstagarna är inte märkligt i sig, och det ska vi respektera, men det försvårar för individen att kunna få överblick över vad som gäller. Problemet är att ländernas regelverk ibland kolliderar och ibland aldrig möts, och då uppstår det tomrum som resulterar i att de gränsarbetare som haft oturen att drabbas av en olycka eller sjukdom antingen fått sänkt ersättning eller ingen ersättning alls efter en arbetsskada. Man kan lugnt påstå att de gränsarbetare som råkat ut för en olycka råkar ut för någon form av ersättningsdumpning. För mig är huvudfrågan att dessa gränspendlare som är ute på tunn is måste få fast mark under fötterna. De måste kunna omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet när observera: när inte andra ersättningar faller ut. Därför tycker jag att det inte är sjyst att i dagens läge tvinga ut de arbetslösa utomlands. Jag tycker inte att det är sjyst av att göra så. Jag tycker därför att det skulle vara bra om kunde besöka . Jag står för inbjudan, till exempel till , där det finns en kompetens inom Grensetjänsten. Där finns både norska och svenska företrädare för arbetsförmedlingarna. De jobbar med dessa frågor och är väl medvetna om den problematik som finns på många områden inom socialförsäkringssystemen. Det finns också ett önskemål om att arbetslivsministern skulle träffa representanter för dem som drabbats. I svaret sägs att arbetslivsministern inte kan gå in och svara i ett enskilt fall. Nej, det har jag stor respekt för. Jag vill bara understryka att det finns människor som faktiskt ramlat mellan stolarna och inte omfattas av något av vare sig de norska eller svenska trygghetssystemen. Jag tycker att som arbetslivsminister har ett särskilt ansvar för detta, och jag tror att det skulle lösa en del av problematiken om man inte enbart förde samtalen på nationell, central, nivå utan också mötte dem som träffar människor som är drabbade. Och drabbade är de. Det finns 1 000 drabbade runtom i landet, och ca 600 har drabbats mycket hårt. Förutom att de fått sämre hälsa har deras ekonomier raserats. Jag har också fått signaler om att de inte fått något stöd från facket, LO, och inte heller känner de att de får något stöd från regeringen. Jag tror därför att det vore klokt av statsrådet att inte övervältra detta på gränspendlarna utan i stället föra en dialog, en diskussion, och se hur man på bästa sätt kan lösa problematiken. Jag återkommer med mera i mitt nästa anförande. 47 Statsrådet (): Jag blir inte riktigt klok på vad egentligen tycker. Det är många frågor i luften runt gränsproblematiken inte minst i . Om jag ska redovisa vad jag tycker så är det att vi inte ska ha ett gemensamt socialförsäkringssystem i , utan vi måste ha nationella system. Det är alla överens om, och jag har ingen annan uppfattning. Jag tror inte att heller har det. Vi måste alltså bestämma vad som ska gälla när någon arbetar i ett annat land, och enligt förordning 1408 har vi bestämt att arbetslandets villkor ska gälla. På så sätt vet man vad som gäller när villkoren är olika. Såsom jag uppfattar borde en mellanväg gälla, nämligen att om inte arbetslandets regelverk är tillfyllest så ska hemlandets regelverk fylla upp. Jag står inte för det. Jag kan inte tänka mig det, och jag tror inte heller att det vore praktiskt. Jag undrar om någon över huvud taget tycker det. Man måste ha antingen det ena eller det andra. Mot bakgrund av vad som gäller i arbetslandet är frågan om man, när det skiljer sig och det hela dessutom är svårt att överblicka, ska tvingas ta jobb i ett annat land. Det är en kärnfråga. Också ställer den, men jag vet inte riktigt vad hennes svar är. Det kan verkligen diskuteras om det är rimligt. Jag vet inte. Jag måste uppriktigt säga att jag inte vet. Jag kan förstås inte ta ställning till det enskilda fallet, men jag kan tillåta mig att ha en uppfattning huruvida det är rimligt eller inte. Man kan se på detta på flera olika sätt, och jag tänker inte binda mig för en uppfattning genom att i talarstol ta ställning. På ett intellektuellt plan kan jag dock se att det finns anledning att fundera över hur det ska vara på den punkten. 48 (): Nej, jag anser inte att det ska finnas en mellanväg utan jag är ute efter ett skyddsnät när personen i fråga inte omfattas av någondera lands regler. Låt mig ge några exempel. En svensk som arbetar i , blir sjuk eller skadar sig och är sjukskriven faller efter dessa ur det norska systemet. Han kan inte vara sjukskriven längre. Om han blir arbetslös integreras han inte i det svenska systemet. Han får alltså ingen ersättning. Det finns också problem med skärpta regler för hemvändande svenskar, sådana som gränspendlat och jobbat utomlands. De har strängare inträdeskrav än de svenskar som är arbetslösa inom vårt land. Dessutom finns det regler som säger att om man som svensk tar ett deltidsjobb i får man ingen a-kassa i för den överskjutande tiden. Detta uppmuntrar en svensk arbetslös att vara arbetslös på heltid eftersom han annars mister av ersättningen. Det går alltså inte att jobba enbart i . I så fall får man också leva på av lönen. Det finns en rad områden där syftet motverkas. Alldeles har man i ändrat reglerna för pension så att en svensk arbetare inte får ta med sig sina intjänade pensionspoäng till när man lägger grunden för den pensionsrätt han tjänar in där. Det innebär att en svensk arbetslös förlorar på att ta ett arbete i eftersom systemen är sådana att de inte gynnar honom ekonomiskt. Oavsett om någon tvingas till arbete i eller det sker frivilligt är det svårt för den enskilde individen att sätta sig in i hur alla regler fungerar. är ju inte ens arbetsförmedlingen och i alltid överens om tolkningarna. Det finns skillnader. Det finns alltså inte enbart skillnader i tolkning över utan också inom vårt land. Det är lite oroande. Jag vill därför återigen lyfta fram att det borde finnas någon form av skyddsnät. I finns svenska gränspendlare som levt på socialbidrag för att de ramlat ur båda systemen. Detta påverkar deras hälsa i dubbel bemärkelse. Det finns de som tvingats sälja sina hus och annan egendom på grund av att de inte fått någon ersättning. Vi i värnar om att människor ska ha rätt till en viss grundtrygghet och ändå utelämnar vi dessa människor när systemen inte fungerar i gränsrelationen mellan två nationella lagstiftningar. Jag vill också ta upp en fråga som jag fått med anledning av att statsrådet hänvisar till EG-förordningen 1408/71. Jag har fått framfört till mig att det finns en annan förordning under artikel 40 som går ut på att länderna accepterar varandras olika bedömningar vad gäller sjukersättningar och sådant. Då skulle man också acceptera en norsk bedömning som säger att en viss person har rätt till ersättning eller att han inte har det. kan det bli olika. Man kan ge ersättning i medan det inte godtas i . När man efter en lång sjukskrivningsperiod i faller ur systemet och återkommer till omfattas man inte av sjukpenning i . Det är ett problem så länge man inte kan acceptera en viss grundnivå på ersättningarna, utan det kan stå mellan en fullt lagenlig ersättning eller ingenting alls. 49 Statsrådet (): Det var mycket tog upp. Kan vi nå varandra? Jag vet inte. tog inte upp frågan om a-kassereglerna nu och därför gör inte jag det heller explicit. Sedan är frågan: Finns det ett problem? Ja, det gör det rent allmänt. Detta är problematiskt. Det är klart att det är svårt. Detta är jättestökigt. Det som landade i på slutet gjorde mig dock konfunderad. Borde vi i införa ett slags grundtrygghetssystem som är något annat än de välfärdssystem och generella socialförsäkringssystem vi redan har? Det är en helt annan fråga. Om vi ska diskutera de inrikes socialförsäkringsmodellerna tror jag att vi kan hålla på , och också, utan att komma överens. Det går inte, . Däremot kan jag berätta även om det inte är något svar och inte heller särskilt begåvat att jag då och då sitter ned med mina motsvarigheter i de nordiska länderna för att inom ramen för pröva om det är möjligt att så att säga bli ense om regelverket, om åtminstone vi i kunde jämka på våra regler så att det blir så lite friktion som möjligt. Det där är jättesvårt; det går inte. har vi inte lyckats. Senast var det danskarna som satte sig på tvären. Vad det berodde på ska jag förstås inte spekulera i, i alla fall inte i det här sammanhanget. De vill alltså inte vara med på detta. Det vi kan enas om varenda gång vi försöker är att vi måste se till att det finns information att tillgå för människor som har den här gränspendlingen i sina liv; det där finns ju. Då måste man veta vad som gäller. Vi kan aldrig förtröttas i arbetet med att informera på ett korrekt sätt så att människor vet och inte blir överraskade den dagen någonting händer. Längre än så har vi inte kommit mellan de nordiska länderna. 50 (): Jag vill tacka arbetslivsministern för att han försöker förstå. Jag som kommer från lever med den här problematiken. Också jag förstår att vi inte kan komma fram till ett slutgiltigt resultat här. Men som man diskuterat gränshindren faktiskt och när vi nu också regionalt och lokalt väldigt mycket pratar om att intensifiera det gränsöverskridande arbetet är det faktiskt så att antalet människor som kommer att drabbas av de här problemen kan öka mycket mer än . Det handlar alltså om arbetsmarknadsregionen i VärmlandNorge och de övriga som det gäller här. Men framför allt i , och är det ett ganska intensivt pendlande över den svensk-norska gränsen. Lite horribelt här, tycker jag, är att det är väldigt svårt att lägga på den enskilde individen att hålla reda på hela den här lagstiftningen. En EES-lagstiftning har och avtalat om 1994. Där har man att ta hänsyn till sammanläggningsprinciper och förstahandsprinciper och till vad som normalt ska gälla. Det är jättesvårt. Grensetjänsten fyller en enormt stor funktion. Men man måste också, tycker jag, bjuda till på central nivå och se till de människor som trots allt existerar . De har drabbats ekonomiskt. De har inte fångats upp. Det är detta som jag är ute efter. Skyddsnät har vi på alla andra ställen. Men varför finns det inget skyddsnät för just den här gruppen människor? När vi nu vet att de finns och kanske blir fler tycker jag att vi har en skyldighet också på nationell nivå att se till att det här problemet minimeras. Det kan vi göra delvis genom att förenkla reglerna och se över samordningen här, för det finns brister i samordningen både inom landet och över gränsen. Det är min förhoppning att vi kommer framåt. Återigen vill jag hälsa välkommen till och Grensetjänsten. Jag tror att det skulle vara mycket uppskattat att ha den här debatten också på lokal nivå i den gränsregion som berörs. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2005/06:45 till finansutskottet /06:89 och 94 till skatteutskottet /06:97 till lagutskottet /06:106 till utrikesutskottet /06:108 och 109 till trafikutskottet /06:111 och 113 till justitieutskottet /06:116 och 124 till lagutskottet Framställning 2005/06:RB1 till finansutskottet Redogörelse /06:RS2 till Motioner 2005/06:Sf20Sf23 till socialförsäkringsutskottet /06:So24So28 till socialutskottet /06:Sf18 och Sf19 till socialförsäkringsutskottet /06:Bo11Bo14 till bostadsutskottet /06:K13K15 till /06:MJ15MJ18 till miljö- och jordbruksutskottet 9 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:SfU7 och SfU12 betänkande 2005/06:SkU15 betänkanden /06:JuU11 och JuU13 betänkanden /06:LU14 och LU15 betänkande 2005/06:FöU3 betänkande 2005/06:TU8 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU8 Anmäldes och bordlades Proposition 2005/06:123 En modernare kriminalvårdslag Motioner med anledning av framst. 2005/06:RRS15 styrelses framställning angående statsbidrag till ungdomsorganisationer 2005/06:Kr15 av m.fl. (fp) 2005/06:Kr16 av m.fl. (m) 2005/06:Kr17 av m.fl. (kd) med anledning av redog. 2005/06:RRS17 styrelses redogörelse angående statens insatser för lärarkompetens 2005/06:Ub8 av m.fl. (m) 2005/06:Ub9 av m.fl. (fp) 2005/06:Ub10 av m.fl. (kd, m, fp, c) med anledning av redog. 2005/06:RRS18 styrelses redogörelse angående statens stöd till regional projektverksamhet 2005/06:N17 av m.fl. (fp) 2005/06:N18 av m.fl. (kd) betänkande 2005/06:NU11 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning betänkanden /06:KrU7 Övergripande kulturfrågor 2005/06:KrU8 Idrottsfrågor 2005/06:KrU17 Kulturmiljövård särskild ordning Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /06:MJU7 Skogspolitik särskild ordning 2005/06:MJU10 Naturvård särskild ordning betänkande 2005/06:AU2 Arbetsmiljö 11 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2005/06:286 av ()till justitieminister polisverksamhet i hela landet Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1141 av ()till utbildnings- och kulturminister ansvar för konstutställning i 2005/06:1142 av ()till utbildnings- och kulturminister lokala kanaler 2005/06:1143 av ()till jordbruksminister effekter för fjäderfäproducenterna 2005/06:1144 av ()till justitieminister mot kvinnor 2005/06:1145 av ()till justitieminister om kriminella elever i skolan Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2005/06:1102 av ()till statsrådet asylsökande Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.