prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Då kan man onekligen undra varför de låg under biståndsbudgeten tidigare, för det måste ju ha inneburit att medel även då tagits från fattigdomsbekämpning och lagts till något annat i gråzonen. omfattas vissa länder av bistånd som inte tidigare gjorde det. Det torde innebära att medel som tidigare kanske fallit under internationellt samarbete nu ska kanaliseras via biståndsbudgeten, som andra medel för samma länder flyttas till internationell samverkan. För mig är det ett virrvarr av pengar hit och dit. Vissa länder ska lyftas fram för bistånd, men inget står om vilka länder som i stället dras ifrån. Som talade om tillkom det plötsligt en ny post under avräkningar, det vill säga att vi gör skuldavskrivningar på . Någon närmare förklaring fanns inte med. När vi utarbetade alternativa budgetförslag utgick vi från att regeringen på det här sättet ville tydliggöra skuldavskrivningarna och lägga dem utanför själva biståndsramen, där de låg tidigare. Vi tyckte att det var ett rätt bra sätt att visa att så här mycket är det och att det inte ligger under biståndet. Med grund i propositionstexten förstod vi inte då att det handlade om en skuldavskrivning utöver den ordinarie skuldavskrivningen som fortfarande ligger kvar inom biståndsramen. Det fattade vi inte förrän vårt budgetförslag redan var inlämnat och jag såg det första utkastet till betänkande. Då visade det sig att det var något helt annat. Att det hade något med exportkrediter att göra förstod vi . Då uppkom förstås frågan om pengarna skulle betalas ut till . Det var egentligen ingen i utskottet som förstod vad det hela handlade om, inte heller alliansens företrädare upplevde jag det som. Sedan fick vi beskedet att pengarna inte skulle betalas ut till . kom ett besked om att inga pengar skulle betalas ut. Det innebär i realiteten att det är en ren besparing en bokföringsteknisk finess som drabbar de fattigaste i världen. Den är accepterad i Dacs regelsystem, såvitt jag förstått, men den har inte tidigare använts i . Det är ett uppenbart steg tillbaka när det gäller rekommendationen, som Hans också tog upp, att man inte ska ha med skuldavskrivningarna i biståndsramen. Efter att ha läst utskottets betänkandetext förstår jag fortfarande inte vad vi egentligen gör. Det står inget konkret. Vi har fått veta att avskrivningarna är exportkrediter och att det handlar om och , men vilka projekt det är vet vi inte. Jag skulle vilja att ministern redogör för vad det egentligen handlar om. Är det kanske gamla dammbyggen eller är det något annat? I princip anser att skuldavskrivningar och kostnader för flyktingmottagande inte ska belasta biståndsbudgeten. Vi har accepterat det i tidigare budgetförhandlingar, där vi drivit frågan om att nå enprocentsmålet. Vi accepterar fortfarande att de måste göra det , men vår ambition är att de ska ligga utanför biståndsbudgeten. Vår ambition är också att nå över enprocentsmålet. Vi har varit måna om att lägga fram en budget som är ansvarsfull och tar hänsyn till helheten i landets finanser, även om vi är helt och hållet i opposition, det vill säga att vi har lagt fram en budget som inte går med minus vare sig eller följande år. Därför har vi inte i vårt budgetförslag helt lyft bort vare sig skuldavskrivningar eller flyktingmottagande. Däremot lade vi 150 miljoner mer, det vill säga av det belopp som avräknas som skuldavskrivning, som ett första steg för att komma över enprocentsmålet. Men det förslaget har röstats ned i utskottet. 150 miljoner är bara en bit på vägen mot ett ökat bistånd, men i det uppkomna läget, när vi inser att biståndet urholkats genom den nya posten skuldavskrivningar, skulle det åtminstone kunna täcka en del av det bistånd som i stället försvinner. Vi har hört att kriterierna för vad som beräknas som bistånd och inte varierar. Dacs regler säger en sak och rekommendationerna säger att man inte ska ha skuldavskrivningarna med. Vissa länder föregår med gott exempel, till exempel . Varför skulle inte göra detsamma? Det som är sorgligt är att , gått med på denna bokföringstekniska fint, med tanke på att ni gått till val på att inte finansiera skuldavskrivningar med biståndsmedel. Vad var det som hände? Blev ni lurade? Har ni ändrat uppfattning? Händer någonting annat? Det måste ju bero på någonting med tanke på att posten skuldavskrivningar står väldigt tydligt i budgeten. Ni kan inte ha missat den. Det lades fram flera motioner om skuldavskrivningarna i utskottet. En av dem, från , begär att ska verka för en skärpning av för vad som ska kunna räknas som bistånd. Socialdemokraterna, ställde sig bakom motionen i utskottet. Jag vill också yrka bifall till reservation 1. talade också om sexuell och reproduktiv hälsa. Även lämnade en motion i frågan. Vi har också lämnat en motion om att tillgodose kvinnors tillgång till rent vatten i biståndet. Jag yrkar också bifall till reservation 5. Den är lite annorlunda än motion. Den är inte budgetpåverkande på samma sätt. 175 (): Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. Den internationella politiken och internationella engagemang är en viktig del i och den borgerliga regeringens politik. Biståndet utgör givetvis en viktig del av detta arbete. Målet med vår utrikespolitik är att verka för en fredlig utveckling och att värna och öka friheten för människor i vårt geografiska närområde och i övriga delar av världen. Att arbeta för att värna människors frihet och se till att motverka att mänskliga rättigheter kränks är grundläggande i vår politik. I en alltmer globaliserad värld ställs ökade krav på vår utrikespolitik. Biståndet är en del i arbetet med att bidra till en tryggare, säkrare och mer demokratisk värld. I vår biståndspolitik prioriterar vi åtta områden. Jag kommer inte att gå in på alla de åtta områdena, men ta upp några av dem. Ett område är demokrati och mänskliga rättigheter. Att arbeta för och ställa krav på en demokratisk utveckling ska vara en ledstjärna i vårt biståndsarbete. Det förutsätter respekt för de mänskliga rättigheterna. Ett land som bryter mot dem har givetvis svårt att leva upp till demokratiska principer. En rättsstat som kan garantera sina invånare trygghet, säkerhet och rättvisa, ett lands demokratiska utveckling och ett ekonomiskt välstånd är faktorer som går hand i hand. Ett annat viktigt prioriterat område som det inte talas så mycket om när det gäller bistånd är handelns betydelse. Frihandel och undanröjande av handelshinder i olika former är oerhört viktigt för fattiga länders möjlighet att ta sig från fattigdom till rikedom. En kombination av politisk och ekonomisk frihet öppnar dörrar för individer så att de kan påverka sin egen vardag i större utsträckning än man kan . Man frigör helt enkelt människors kreativitet och eget entreprenörskap. Möjligheten att handla över nationsgränser är viktig för alla länder, men kanske allra viktigast för dem som är fattigast. Handel och kontakt över gränserna är också bra för att underifrån skapa ett tryck för frihet, demokrati och förändring i de länder där detta saknas. Tillsammans med äganderätt och en fungerande rättsstat är detta en förutsättning för en god och framgångsrik ekonomisk tillväxt som är ett av regeringens andra prioriterade områden. Att vårt bistånd är effektivt och håller hög kvalitet är ytterligare ett prioriterat område och en mycket viktig fråga. Det är ett ansvar vi har gentemot alla som bor i fattiga länder där vi bedriver biståndsverksamhet, men det är också ett ansvar gentemot skattebetalare. Vi måste försäkra oss om att vi får ut så mycket som möjligt av varje satsad krona. Det är viktigt både för dem vi vill hjälpa och för dem som är med och betalar. Tyvärr upplever vi emellanåt att det finns en ovilja bland många att erkänna de brister som finns och de misstag som görs och dra lärdom av dem vad gäller biståndspolitiken. Det bistånd som går till regimer som gör sitt folk fattigare hamnar i bakgrunden utan att vi för någon kritisk diskussion om hur vi kan förändra och förbättra biståndet. För att vi ska kunna bidra på ett effektivt sätt är det viktigt att identifiera de sköra demokratier som finns i många utvecklingsländer och stötta dem till en utveckling med ett stort inslag av transparens och utvärdering för att kunna förändra och förbättra. Just effektiviteten i genomförandet av politik för global utveckling, så kallad PGU, samt att reformera sättet att mäta resultatet är det viktigaste för en mer resultatorienterad biståndspolitik. ökade biståndsram, tillsammans med den nya politiken för global utveckling, ställer nya krav inom områdena normgivning, finansiering, operativ styrning och rapportering för att man kostnadseffektivt ska kunna verka för en minskad fattigdom. Bland annat behövs en sammanhållen mål- och ekonomistyrning för att ge bättre förutsättningar för Sidas verksamhet samt för att öka insyn när det gäller effektiviteten och resultatuppfyllelsen i svenska biståndsinsatser. Det upprättade internationellt utvecklingssamarbete, Sadev, som ska analysera och utvärdera bilaterala och multilaterala bistånd är ett steg i rätt riktning. kan förhoppningsvis bidra till en självständig och öppen granskning av hur svenska biståndspengar används och vilka effekter de har fått i mottagarländerna. biståndsram för uppgår till varav anslaget till biståndsverksamhet uppgår till 25,9 miljarder. Det innebär att biståndsverksamheten får ett ökat anslag med jämfört med föregående år. Det beloppet gäller efter avräkning för bland annat skuldavskrivningar. Biståndsbudgeten innehåller bilaterala avskrivningar på . Totalt ökar alliansen biståndet för med . Det är en ökning som bland annat inrymmer de här skuldavskrivningarna på 1,5 miljarder. Även om dessa skuldavskrivningar räknas bort från biståndet höjs det i verkligheten med, som jag sade tidigare, . Jag vill med detta säga att den nya borgerliga regeringen tydligt visat att den prioriterat biståndspolitiken och vill utveckla den för att höja kvaliteten och effektiviteten på det bistånd vi ger. Det är prioriteringar som syftar till långsiktig hjälp baserad på inställningen att det ska vara hjälp till självhjälp. Ge människan en fisk och du föder henne för dagen. Ge människan ett metspö och hon får mat för hela livet. Det är ett gammalt klassiskt citat. Det handlar om att även inom biståndspolitiken skapa verktyg för att människor ska kunna klara sig själva och leva och försörja sig av egen kraft. Att då befria de allra mest skuldtyngda länderna från skulder som de inte har några möjligheter att betala tillbaka under nuvarande förutsättningar är ett bra sätt att hjälpa. Det är också helt i linje med de kriterier som Dac har arbetat fram om vad som bör betraktas och redovisas som bistånd. Med detta vill jag, som sagt, yrka bifall till utskottets förslag. 176 (): var livslängden i utvecklingsländerna kortare än . var analfabetismen i samma länder dubbelt så hög som . har andelen absolut fattiga, enligt definition, sjunkit från . Demokrati och styre genom val var det bara i av länderna 1974. 2002 var det som styrdes genom val. Internationell samverkan, handel, utbildning och människor som fått möjlighet att växa och förändra har också kunnat åstadkomma fantastiska resultat. Det finns naturligtvis många orsaker till den här utvecklingen. Det är en förändring som ändå måste lyftas fram som positiv. Det är en förändring som berört de fattigaste, ofta kvinnor och barn. Biståndet är ett hjälpmedel till hållbar utveckling. Vårt mål är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Visst är det ändå uppmuntrande när vi får ta del av att Nobelpristagare visar hur man med några hundralappar i egen insats kan förändra för så väldigt många. Man kan skapa utrymme för utveckling med några hundralappar som gjorde skillnad. Man byggde underifrån. Man inkluderade och kunde förändra. Bistånd, rätt satsat och effektivt brukat kan helt klart hjälpa enskilda människor att förändra och verka internationellt för hållbar utveckling. FN:s millenniemål, politik för global utveckling, är grundläggande. Vi har från utskottets sida markerat att vi ska göra en andra uppföljning i den här delen. Det är bra att också regeringen tydliggjort att man avser att återkomma i särskild ordning när det gäller just detta. Som nämnts har budgeten värkts fram . Många av oss som är nya i utskottet har också känt att vi haft på oss i vårt arbete. Men jag noterar, och tycker att det finns anledning även för kammaren att göra det, att biståndsvolymen växt kraftigt . är det viktigt att vi säkrar effektivitet, styrning och kontroll. Det är möjligt att nå FN:s mål om en halvering av fattigdomen till 2015. EU har utfäst sig att nå av bni . Men det räcker inte att enbart höja biståndet. Vi måste visa resultat på demokratiområdet liksom vad gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling för de fattigaste människorna i världen. Det finns därför skäl att understryka att en del i detta är att vi gemensamt lyckas i den Doharunda som uppenbarligen har ett fönster av möjligheter. Det är också viktigt att kunna åstadkomma förändringar i handelssystemet. Dessutom är det viktigt att vi samordnar EU:s bistånd så att vi får en politik som främjar global, hållbar utveckling på hela politikfältet. Som jag nämnde växer biståndsram. har det anförts 2 nya miljarder mot den budget som Vänstern, och Socialdemokraterna lade fram 2006. Det är alltså 2 miljarder upp. I förhållande till den vårbudget som Vänstern, och Socialdemokraterna presenterade har det skett en uppjustering med 299 miljoner. har uttalat målet att nå av bni i bistånd. Innevarande år har vi uppnått det. Vi har uppnått det genom skuldavskrivningar till och annat enligt Dacreglerna, och vi når det i den budget som vi lägger fram och som också överensstämmer med . Det förs en mycket aktiv diskussion om den skuldavskrivning som anges som en ram på 1,5 miljarder, alltså en avräkning från ramen . Låt mig säga att de 1,5 miljarderna handlar om 2007, och jag utgår från att det kommer att röra sig om en skuldavskrivning enligt Dacreglerna till de fattigaste länderna, vilket utgör grunden för att kunna räkna hem avräkningen. Detta torde vi få anledning att diskutera även . Vi följer naturligtvis frågan och lär och drar slutsatser för framtiden. Låt mig avslutningsvis, herr talman, kort säga något om söder om , vår fattigaste del i världen. Man kan konstatera att regeringen också här avser att återkomma. Det är bra. Jag vill kort lyfta in ett perspektiv inför det arbetet, nämligen människors brist på mat. Livsmedelsbristen är tydlig. Trots att man någotsånär kommit till rätta med den i andra delar av världen grinar livsmedelsbristen där tydligt i ögonen. Låt oss fundera på orsaken till att man inte nått längre i just södra . Jag vill betona vikten av bistånd till en tillväxtorienterad jordbrukspolitik som ju varit en historisk väg för att förbättra människors levnadsförhållanden och komma till rätta med svält. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 177 () replik: säger att de anslagit 2 miljarder mer än den tidigare regeringen under det här året. Det beror ju på att vi har ett enprocentsmål, inte på att ni varit så generösa att ni anslagit 2 miljarder mer. I stället är det 600 miljoner mer, vilket jag tror att tog upp tidigare. Av de lite drygt 2 miljarderna, som med enprocentsmålet har blivit en höjning, har ni tagit 1,5 miljarder och räknat bort dem. Enligt mitt sätt att se det borde biståndet ha fått 2 miljarder. får det inte det utan endast 600 miljoner mer. Det är inte så mycket om vi sagt att ramen ska vara . Alliansen gick till val på att skuldavskrivningar inte ska finansieras inom biståndsramen. säger du, , att denna skuldavskrivning är en engångsföreteelse. Men sedan finns ju de andra skuldavskrivningarna som också ligger inom biståndsramen. Är det er uppfattning att ni även fortsättningsvis kommer att arbeta för att få bort alla skuldavskrivningar från biståndsramen? 178 () replik: Det här är naturligtvis en fråga som vi får anledning att följa, för vi har ju internationella åtaganden. Vi har i och Dac kommit överens om hur skuldavskrivningar ska räknas. Den diskussionen får vi fortsätta att föra. Hur ska vi jobba med det? Hur ska vi utveckla regelverket i den delen? Det är viktigt att upprätthålla enprocentsnivån, också för att kunna gå före i diskussioner med andra länder och även inom ramen för EU. Där ligger ju ambitionen på 0,7-procentsnivån . Det finns alltså all anledning att följa denna fråga för att se hur den hanteras. Med tanke på den diskussion som var om konstaterar jag att vi här uppenbarligen har en historia, där den gamla regeringen angivit ett regelverk som vi nu tagit över och som vi får anledning att utvärdera för att se om det var det bästa beslutet regeringen fattade . Vi har, som sagt, accepterat och godtagit att det nu görs en avräkning med 1,5 miljarder. Jag konstaterar att även accepterar skuldavräkningar från biståndsbudgeten när det gäller och andra. Jag skulle kunna misstänka att det inte är säkert att de projekten heller varit så väldigt fina. Däremot blir det tydligen bekymmersamt för när det handlar om svenska avräkningar till . Jag kan tycka att det är lite förvånande men noterar att så är fallet. 179 () replik: Nej, det är inte alls så att vi accepterar det ena mer än det andra. Vi har kämpat för att vi ska nå enprocentsmålet. Ekonomin har varit dålig, men har vi kommit upp till enprocentsmålet. Vi har, precis som ni, samarbetat med andra partier när det gällt budgeten, och då når man naturligtvis inte ända fram. Vi har tidigare lagt skuldavskrivningarna under biståndsramen, de som alltså räknas under enprocentsmålet, men står vi i den situationen att det handlar om skuldavskrivningarna plus 1,5 miljarder i skuldavskrivningar. Det blir alltså dubbla skuldavskrivningar. Det är det som är skillnaden . Det är också det som är skillnaden mot hur vi i tidigare beräknat dessa skuldavskrivningar. Vi vill helst ta bort alla skuldavskrivningar från biståndsramen, och vi kommer att jobba för att få bort dem. Det gäller även flyktingmottagandet, som vi inte tycker har under biståndsramen att göra. Inte heller har exportkrediter egentligen under biståndsramen att göra. Det kan även finnas annat. Det jag undrar över är om ändrat uppfattning eftersom ni gick till val på att ni inte ville ha skuldavskrivningarna under biståndsramen. 180 () replik: Ambitionen är naturligtvis att nå dithän. Men vi är inte där , och vi har kommit överens om en budget som har det innehåll som är väl medveten om. Det är helt korrekt, också i förhållande till de OECD-regler och det Dacsystem som vi ju har att följa. 181 HANS () replik: har vi hört siffran 2 miljarder i flera omgångar. Jag tycker att den här diskussionen nästan blir lite komisk. Vi vet ju att av dessa 2 miljarder är det mesta luft. I budgeten finns det 1,2 miljarder som avsätts för att skriva av gamla exportkrediter till . Dessa fordringar sitter EKN på. EKN uppger själva att det reella budgeterade värdet på dessa skulder inte är 1,2 miljarder utan 60 miljoner. Det här är min första budgetbehandling. Det kommer att bli flera, men jag måste säga att den genomförs på ett helt oacceptabelt sätt. Inga svar har getts på våra frågor om budgeten. Därför står vi här . Vi kommer inte men att besluta om 1,14 miljarder som ingen verkar veta vad de ska gå till. Kan inte nu använda sina och förklara för mig vad de 1,14 miljarderna ska gå till? Vi vet inte vad de ska gå till, EKN vet det inte, vet det inte och svenska folket vet det inte. 182 () replik: Låt oss återkomma till den frågan när vi har utvärderat . Det här är en avräkning som ger utrymme för skuldavskrivning upp till den nivån. Vi har fortfarande inte tecknat de avtal som ska tecknas. Det kommer att ske . Det exakta utfallet är något som vi får värdera och utvärdera . Men vi ger ett utrymme för skuldavskrivning på en och en halv miljard. 183 HANS () replik: Den här , riksdag, ska besluta om utan att man vet vad de ska gå till. Det ska vi i stället få veta i efterhand. Jag tycker att det är ett ganska märkligt budgetarbete. , vi pratar mycket om internationella åtaganden här. Den förra regeringen förband sig i Monterreyöverenskommelsen att man inte skulle använda biståndsmedel till skuldavskrivningar. Även har sagt att biståndspolitiken i EU ska ligga i linje med Monterreyöverenskommelsen. Vi hör här gång på gång pratas om och Dacs regler. Jag tror att vi behöver reda ut detta. Detta är inget som förpliktar oss. Det är ett mål som vi kan utgå ifrån, men vi har alla möjligheter att genomföra skuldavskrivningar, även som medlemmar i och Dac, utan att lägga in dem under biståndsramen. Så har gjort. Varför kan då inte göra det? Min fråga till blir såklart: Varför bryter ni mot de svenska åtagandena i Monterreyöverenskommelsen? Innebär beslutet i kammaren att den nya regeringen drar tillbaka det tidigare svenska stödet till Monterreyprocessen? 184 () replik: Om det fanns replikutrymme kvar skulle det vara intressant att få en tydlighet om var brottet begås. Brottet mot Monterreyöverenskommelsen baseras ju på 0,7-procentsnivån. Vi går utöver den nivån. Vi höjer biståndet och ligger på en högre nivå än man i övrigt har resonerat om och varit överens om i internationella sammanhang. Vi följer Monterreyöverenskommelsen. Vi avser inte att förändra den. Vi följer och Dacs regler, som jag utgår ifrån har förhandlats fram under socialdemokratisk ledning med stöd av Vänstern och . Det system som vi har att formera och hantera är ett system som vi har fått överta både när det gäller och när det gäller och Dac. Det har vi att förhålla oss till. Naturligtvis ska vi också bedöma hur vi ska utveckla detta när vi nu har en regerings möjlighet att göra det. 185 (): Att främja frihet och demokrati. Att bekämpa fattigdom och svält. Att inte vika en tum när mänskliga fri- och rättigheter kränks. Att stå för en utrikes- och biståndspolitik som är glasklar värderingsmässigt och modig i handling. Detta är de viktigaste utmaningarna som vi parlamentariker i riksdag står inför. Även om det sannerligen inte var bättre förr frihandeln, demokratin och friheten vinner nya segrar världen över och tar människor ur fattigdom är fortfarande svält, förtryck, naturkatastrofer och diktaturer dessvärre vardag för miljarder individer på jorden. Låt mig nämna några akuta händelser från gårdagen, . Tyfonen drabbade det redan fattiga med uppemot 1 000 döda och flera hundra tusen bostadslösa . I ökar undernäringen markant bland barn i de norra och östra delarna. På har en mässlingsepidemi brutit ut bland småbarn. uppskattar att uppemot en halv miljon människor dör i mässling globalt . , i går, fängslades 300 demokratiaktivister i diktaturland under en demonstration. I det långsamma lidandets har uppemot 300 000 människor dött i massakrer eller svält under som det lealösa och principlösa världssamfundet låtit folkmordet pågå, medan diktaturpresident och har tillåtits härja fritt. Målet för det svenska internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Två perspektiv är vägledande: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv på utveckling. För den borgerliga regeringen är det extra viktigt att just betona antikorruption, transparens, utvärdering och effektivitet i biståndet. Varje biståndskrona ska utnyttjas väl. Samtliga partier i den svenska står bakom Politik för global utveckling , dock med olika nyanser och olika tyngdpunkt. Vi bör också alla betänka att vi har en ny regering, som givetvis kommer att återkomma mer om innehållet i biståndet. Men som liberal och utrikestalesman vill jag ta tillfället i akt att betona två fält där regeringen bör utveckla sin politik betydligt mer än . Det första perspektivet är demokrati. av världsbefolkningen lever i fria stater.