prot · GT09100 · 2006-04-03 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildnings- och kulturminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet . 3 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att ett meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan delats ut till kammarens ledamöter. 4 § Svar på interpellation 2005/06:317 om , , och det nya energipolitiska landskapet i 1 Samhällsbyggnadsminister (): har frågat statsminister hur den ryska gaspolitiken påverkat position beträffande en grenledning för naturgas till . Vidare frågar på vilket sätt statsministern avser att stödja de länder som annonserat att de vill bygga nya kärnkraftsanläggningar. Slutligen hänvisar till publicerade grönbok om energipolitik och frågar om statsministern avser att verka för en målsättning som föreslås avseende EU-ländernas samlade energimix. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som pekar på, har händelserna på gasmarknaden fått långtgående effekter på energipolitiska initiativ inom bland annat EU och G 8-gruppen. har en mycket begränsad gasmarknad och med den energipolitik för kommer vårt land inte att bli beroende av naturgas, ej heller rysk sådan. är heller inte, vilket påstår, beroende av rysk elimport. exporterade i stället el. position beträffande en eventuell grenledning för naturgas till har redovisats vid ett antal frågesvar till och våren. Den bygger på de riktlinjer för den svenska naturgasanvändningen som beslutade . Om en ledning ska dras genom svenskt territorium krävs tillstånd för det enligt naturgaslagen. Ett sådant tillstånd prövas av den efter det att frågan beretts av . En omfattande samhällelig bedömning görs av ett sådant gasprojekt om och när en sådan ansökan hamnar på regeringens bord. Det finns ännu inte någon ansökan framtagen för det projekt som beskriver. Före en eventuell ansökan är det varken möjligt eller lämpligt för mig att uttala mig om de aspekter som kommer att vägas in vid en eventuell prövning. När det gäller andra fråga, huruvida den avser att stödja de länder som har annonserat att de vill bygga nya kärnkraftsanläggningar, är mitt svar givetvis nej. Vi har i beslutat att avveckla kärnkraften, som inte är en långsiktigt hållbar energikälla. Jag vill dock framhålla att den inte har för avsikt att kritisera länder som väljer ett annat förhållningssätt till kärnkraften. En viktig princip för den är att frågan om utnyttjande av nationella resurser och valet av energikällor även fortsatt måste vara en fråga för nationellt självbestämmande. Den sistnämnda principen är också viktig inför ställningstagandet till grönbokens förslag om ett mål på gemenskapsnivå när det gäller energimixen. Jag vill framhålla att processen nu påbörjats inom EU för diskussion och utveckling av förslagen i grönboken. Även på nationell nivå behövs en mer fördjupad analys av förslagen som helhet. Det berör tredje fråga. Avslutningsvis vill jag framhålla att det av många skäl är positivt med en diskussion om ett stärkt EU-samarbete inom energiområdet. Unionen står inför stora utmaningar när det gäller energiförsörjningen. om energipolitik är en mycket god grund för diskussionen om hur dessa utmaningar ska mötas, inte minst genom de förslag som finns om inhemsk förnybar energi och energieffektivisering. Ett viktigt element i ökad försörjningstrygghet är diversifiering och minskat importberoende inom EU. Det är emellertid viktigt att de akuta försörjningskriserna inte i alltför hög utsträckning tillåts styra inriktningen på den energipolitik som ska vara vägledande . Vid sitt senaste möte slog , bland annat på svenskt initiativ, fast nya mål om att öka andelen förnybar energi till och andelen biodrivmedel till . Det beslutades också att en energipolitik för baserad på försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljö-mässigt hållbar utveckling ska utvecklas. Klimatförändringarna är fortfarande vår tids största utmaning. Åtgärder för att motverka klimatförändringar har i allmänhet också andra positiva effekter, exempelvis när det gäller att minska beroendet av externa energiråvaror. En ökad prioritet för energieffektivisering och förnybara energislag kan därför på ett unikt sätt bidra till såväl försörjningstryggheten och konkurrenskraften som skyddet av miljön. 2 (): Tack, , för svaret. Man kan naturligtvis säga att de akuta försörjningsproblem som uppstod i samband med gaskrisen inte ska tillåtas påverka alltför mycket. Men jag skulle snarare vilja vända på det och säga att de här problemen har funnits väldigt länge men man har inte observerat dem. är det att göra något åt det, kanske inte i första hand i , men i en lång rad länder på kontinenten som är beroende av energitillförsel från . Jag ska återge från svar: Vårt land kommer inte att bli beroende av naturgas, ej heller rysk sådan. Om man tar det här svaret på allvar så innebär det, såvitt jag förstår, ett nej till import av rysk naturgas till . Det är lite förbryllande med tanke på att lite längre ned i interpellationssvaret säger att det varken är möjligt eller lämpligt att uttala sig om de aspekter som kommer att vägas in. Om man säger att man inte ska bli beroende av rysk naturgas har man ju sagt att det inte kommer att bli någon rysk export till . Det beror ju på att gas är ett flöde. Det finns ett kontinuerligt flöde. Om man väl är inne i det flödet och har kopplat upp sig på det och gjort de stora investeringarna har man naturligtvis ett importberoende, om inte menar att importen skulle kunna tänkas vara godkänd om man importerar lite då och då för att klara av topparna i energianvändningen. Jag tror inte att någon är intresserad av att investera under de förutsättningarna. Svaret är väldigt förbryllande. Det finns en inre motsättning mellan olika delar av svaret. inställning att hon inte kan uttala sig är nog mer ett uttryck för beslutsångest. Varför säger jag det? Jo, i det här beslutet ska alla aspekter vägas in, inte bara ekonomi och miljö utan även utrikes- och säkerhetspolitik och energiutrikespolitik. Det problem som gaskrisen har visat på är de stormaktsambitioner som har och som man har haft och som man hade även under kejsardömet , nämligen att försöka behärska sin omgivning. Tack och lov använder man inte missiler och stridsvagnar men väl energipolitik och energiexport till beroende grannar som man ju gör mer och mer beroende genom att man med ryska företag köper in sig i distributionsanläggningar och distributionssystem i andra länder. Det är bland annat därför andra länder nu försöker komma bort från detta. I ett slag har man gjort kärnkraften mer ekonomiskt lönsam och mindre riskfylld jämfört med alternativen. Förutom i har det varit en rörelse i , , de baltiska staterna, och . Apropå det som sade är det intressant att den nederländske energiministern motiverar sin regerings intressen enbart utifrån koldioxidöverväganden. Det är inte konstigt i som till stor del ligger under havsnivån. Min första fråga är: Vad menar energiministern med att vi inte ska bli beroende av rysk gas? Sedan vill jag ta upp en annan sak. säger att vi inte är beroende av import av el och att vi hade ett överskott 2005. Det är klart att om vi har en varm sommar och mycket vatten i magasinen så är vi en exportör. Men vad vi här talar om är den långsiktiga politiken. Och vet att den svenska basindustrin har ingått särskilda avtal för att säkerställa sin import av el från . 3 Samhällsbyggnadsminister (): Jag kan hålla med om en liten del i inlägg, framför allt det som han sade i början, nämligen att det har varit oerhört värdefullt att energifrågorna äntligen har blivit en del av en betydligt större politisk debatt i , i EU och världen över. Bakgrunden till det är en allt tydligare oro för utvecklingen när det gäller olja och en allt tydligare oro för och insikt om klimatförändringarna. Därför tycker jag att man kan notera detta med glädje, och jag hoppas att den diskussionen fortsätter att utvecklas också i vårt land eftersom energipolitiken behöver bli en del av en mycket större politisk diskussion. Och det är bara bra. tycker att mitt svar är förbryllande framför allt på en punkt. Jag tycker att frågeställning här är minst lika förbryllande. Enligt min vokabulär är det ganska enkelt att säga att vi inte ska bli beroende. Det är inte samma sak som att inte sakligt kunna pröva de eventuella ansökningar som kommer att komma om gasprojekt och annat. Att inte vara beroende handlar om att bygga upp ett innehåll i vår energimix som gör att vi står på mycket stabilare grunder. Det tycker jag är både tydligt och klart. Budskapet är väldigt klart: Vi ska inte bygga upp ett beroende av en import av en fossil källa gas men vi ska, precis som jag försökte utveckla i svaret, enligt de olika kriterier som finns, sakligt pröva de ansökningar som eventuellt kan komma . Det som debatten här hemma, inte minst i , och även i , handlar om är på vilket sätt debatten om grönboken kan bidra till att bygga upp en energimix i varje enskilt land men också i som helhet som klarar försörjningstryggheten, konkurrenskraften och miljöhänsynen. Det är precis det som är den politik när det gäller energiförsörjningen. Under de flesta åren , , inte bara , har varit ett exporterande land av el. Den stora delen av den proposition som överlämnades till handlar om hur vi ska bygga upp en ännu större egen produktion av el. Och det handlar framför allt om vindkraft och bioenergi och om att kunna effektivisera vårt användande av el ännu mer, så att vi kan frigöra en större del också till vår industri. Detta tycker regeringen och samarbetspartierna och är bra och framtidsinriktade inslag i en modern energipolitik i stället för att, som och hans parti gör, i varje enskild del tjata om kärnkraften. Det syftar inte till att man med någon större lust kommer att titta seriöst på energiutmaningarna . I ett land som kommer hälften av elen från kärnkraft. Och vi ska väl inte bygga upp ett ännu större beroende av en del? Det är just energimixen och diversifieringen som vi sätter väldigt högt på dagordningen. 4 (): och jag har varit med länge i den här branschen. har tidigare talat om att kärnkraften är omodern. säger hon att vi tjatar om den. Men i ett slag har den blivit mer modern, och den har blivit mer attraktiv för en lång rad länder beroende på den händelseutveckling som vi har haft. Det som jag tycker, och som jag har framhållit, är det absolut värsta i detta sammanhang är att driver en politik som gör det lönsamt att inte bygga kärnkraftverk runt Sveriges kuster, så att vi får ett pärlband av kärnkraftverk i eller i andra länder som levererar via kablar till . Det skulle vara idealiskt för och samarbetspartierna att all kärnkraft i läggs ned och att hyckleriet får sin fulländning genom att kärnkraftverk i stället byggs upp runt vårt land och att kärnkraft exporteras hit. Då är det de ryska kärnkraftverken vid som är det allra värsta eftersom de är av Tjernobyltyp, och de är farliga. Visserligen gör EU och andra ansträngningar för att göra dem säkrare. Men icke desto mindre är de långt farligare än svenska kärnkraftverk. Den politik som står för innebär att man ökar lönsamheten och förlänger livslängden för dessa kärnkraftverk i genom att de genom detta baselavtalet kommer att exportera till . Det är fullständigt oacceptabelt för en förnuftig och rationell energipolitik att den ska drivas på ett sådant sätt att man lägger ned kärnkraftverk i för att hålla liv i kärnkraftverk i . Jag ska gå tillbaka till detta med gas. Problemet för när det handlar om att pröva och så vidare är att om man börjar med gas så är det ett kontinuerligt flöde. var något mer dådkraftig i när vi diskuterade denna fråga. Han sade där apropå en introduktion av vad han kallar storskalig rysk gas: Vi har ingen anledning att göra detta. Jag tycker att det vore ett historiskt misstag att storskaligt introducera rysk gas i . Det ska vi inte göra. Den ryska gasen är inte attraktiv för oss. Han är något klarare på denna punkt. Men jag vet inte om och har så att säga rett ut detta sinsemellan, eller om ni faktiskt tycker exakt likadant. Det vore intressant att veta. är naturligtvis intresserat av lägre elpriser. Det är bland annat därför som vi är för kärnkraft. Det är precis som med jordgubbar , det vill säga att om det är bra väder och fler jordgubbar så sjunker priset därför att utbudet är större. Men vill lägga ned kärnkraften. Därmed minskar utbudet, och därmed stiger priset. Dessutom har regeringen lagt på högre skatter som höjer konsumentpriserna och driver upp elpriserna. Det är ert ansvar och er politik. Den går ut på att medvetet höja priserna i hopp om att alternativen ska vinna terräng trots att vi har sett så många årtionden av misslyckanden på den punkten. Ni tycker alltså att högre priser har ett egenvärde. Det tycker inte vi. Vi tycker att man ska bevara konsumenternas köpkraft och industrins konkurrenskraft genom att behålla de historiskt sett låga elpriser som vi har i och inte driva upp dem till den centraleuropeiska nivån. Vi från vill inte ha den här naturgasledningen, grenledningen, från till . Vi vill ha sänkta elskatter. Vi vill ha en utbyggd kärnkraft. Och vi vill minska importberoendet . Och talar jag inte om dessa goda år som hänvisar till utan det långsiktiga perspektivet. 5 Samhällsbyggnadsminister (): inledde med att säga att både han och jag hade varit i den här branschen väldigt länge, i väldigt . Jag vet inte om han avsåg just energibranschen. I så fall känner jag mig något nyare och fräschare än kanske är. Men i den politiska branschen har vi umgåtts . Jag måste säga att , , som jag har varit energiminister har jag blivit mer och mer övertygad om att det som är innehållet i svensk energipolitik är det som hör framtiden till och inte det som fortsätter att ge uttryck för, nämligen en lite förgrämd 60-talsinställning till kärnkraftens dådkraft. Det finns olika syn på kärnkraften i olika länder precis som det gör på andra inslag i energipolitiken. Och det första som jag tycker att man ska slå fast i debatten är att det är upp till varje land att utifrån de olika förutsättningar som finns i varje land avgöra hur energimixen och energipolitiken ska se ut. Det är också ett faktum att har kärnkraft. Vi har till och med ganska mycket kärnkraft. Vi är ett av världens mest kärnkraftsberoende länder. Skulle det då vara en del i en spännande framtida strategi att göra vårt land ännu mer beroende av en av energikällorna, när det i stället för vårt land, precis som för så många länder ute i , handlar om hur man ska bygga upp en starkare egen produktion av energi för att vara mindre beroende i fråga om prissvängningar och mindre beroende i fråga om de säkerhetspolitiska aspekter som inte bara oljan innebär, , utan verkligen också kärnkraften? Den del som svensk energipolitik handlar om, och ännu mer med de propositioner som nu har att hantera, gäller hur vi ska bygga upp en större elproduktion i vårt eget land. Jag tycker att är lite hycklande när han pratar om kostnaden för energi och el och om att det för kunderna är så dyrt. har ju lagt fram förslag för om ett mycket bra sätt att sänka kostnaderna för kunderna. Det handlade om att införa ett mycket spännande och attraktivt konverteringsstöd för att kunna byta bort sitt beroende både av direktverkande el och av olja. Det röstade parti nej till. Det gäller att ha en helhetssyn på energipolitiken inte bara på kärnkraften som inte hör framtiden till. Oljan är precis som uranet en ändlig energikälla som förr eller senare tar slut. Då är det en viktig aspekt för regeringen att bygga upp en långsiktigt hållbar energipolitik som både klarar konkurrenskraften och klarar försörjningstryggheten och miljöhänsynen. Det är den debatten som också handlar om. 6 (): Ja, gick emot en höjning av elskatten och kärnkraftsskatten. Det hade väl varit enklast om regeringen hade avstått från att lägga fram de förslagen. Då hade inte priserna gått upp så mycket som de har gjort. Det är regeringens politik som vi nu ser resultatet av. Naturligtvis kan man säga att jag driver en förgrämd 60-talsargumentation. Man kan använda den typen av ordval, men det döljer egentligen bara att vi i all energipolitik har olika energislag. De måste jämföras med sina alternativ. Det finns inget alternativ som liksom är fritt från invändningar. Till skillnad från hur det var är koldioxidfrågorna nu mycket mera i fokus. Det finns en stor besvikelse över att man egentligen aldrig fick något resultat av sol och vind i alla fall enligt min mening. Det där är inte framtiden sett till de volymer som kan fås från dessa energislag. Sedan har vi detta med beroendet. Ja, jag måste säga att jag hellre är beroende av inhemskt producerad el eller, för den delen, av nordiskt producerad el. Jag är inte intresserad av att vara beroende av rysk energiexport. Det är ju vad hela har glidit in i, också genom gasledningen. Eftersom vi mer och mer har en gemensam europeisk elmarknad blir vi också indirekt beroende av den ryska energiexportpolitiken. Det är kanske det som jag, ju mer jag hållit på med detta , vill fokusera det svenska intresset på. Det är en ny dimension i den ryska utrikespolitiken att man ersätter, som jag väl sagt, stridsvagnar och militär kapacitet med ett gas- och energiberoende av en rysk politik för att splittra Europeiska unionen. och spelas ut mot och andra länder. Man kan sätta och andra länder under en helt annan press i nuvarande situation med höga energipriser och gasberoende och, naturligtvis, framtvinga en ökad mottaglighet för ryska åsikter vad beträffar men också och i andra sammanhang. 7 Samhällsbyggnadsminister (): Jag ska fatta mig kort, för vi har väl gått igenom många av argumenten. Om jag känner både mig själv och rätt återkommer vi säkert åtskilliga gånger till fortsatta diskussioner om energipolitiken. Det gläder jag mig åt. Men det är viktigt att ändå framhålla att inte ska, och inte heller är på väg att som uttryckte det glida in i ett beroende av rysk gas. Vi är just nu på väg att glida in i en ännu större framtidsinriktning när det gäller hur vi producerar energi. Jag hoppas att kan notera det mitt i den, tycker jag, lite gamla debatt som han för om vilka möjligheter som finns just nu för energieffektivisering i bostäder och byggnader, som ju står för av vår energianvändning . Det finns enorma möjligheter där, och där finns det också förslag på bord. Det finns enorma möjligheter när det gäller bioenergin både för värme och för elproduktion. Där har vi långt ifrån kommit till vägs ände. Snarare står vi i början av den riktigt stora utvecklingen. Likadant är det med vindkraften, som jag tror står inför sitt riktigt stora kommersiella genombrott i som kommer. Här tror jag, , och att de riktigt stora inslagen för en framtida energipolitik ligger. De ligger inte i naturgas utan i de förnybara energikällorna. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2005/06:310 om 8 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkra projektet fortsatta seglats. påpekar att skeppet är viktigt inte minst för internationella näringslivskontakter. Jag instämmer i att och dess seglats till är ett projekt som kan stärka de internationella näringslivskontakterna och Sverigefrämjandet i stort. I likhet med vid andra större Sverigefrämjande aktiviteter stöder regeringen projektet genom att underlätta nödvändiga officiella kontakter och vara behjälplig inför ankomst till dess olika destinationer. Utlandsmyndigheterna anordnar olika aktiviteter under besöket i samarbete med övriga Sverigefrämjande organisationer inom kultur, handel och turism. Särskilda insatser kommer att genomföras i . Skeppet kommer att besöka Kanton, och . Utlandsmyndigheterna i dessa städer och i har och med en stor arbetsinsats planerat för aktiviteter för att dra nytta av den uppmärksamhet för som projektet ger. Ett antal aktiviteter inom olika branschområden, till exempel IT, miljöteknik och upplevelseindustrin, planeras i regi. Bland annat besöker en större handelsdelegation . , Invest in () och planerar dessutom för aktiviteter i . De aktiviteter som genomförs av utlandsmyndigheterna och de Sverigefrämjande organisationerna ger i sig en öppning och exponering som är värdefull för såväl SOIC, , som Sverigebilden. Huvudsponsorerna i projektet har genom allmänna utrikeshandelsförening vänt sig till exportråd med ett förslag om att rådet ska stödja projektet. Regeringen har inte motsatt sig stöd från eftersom förslaget inkommer från näringslivet som är hälftenägare i rådet. Detta är dock en fråga för . Naturligtvis bidrar seglats och hamnbesök till stor svensk synlighet som är bra både för det svenska näringslivet och för det svenska samhället i stort. 9 (): Förra gången jag hade chansen att debattera med statsrådet handlade det om forskning och om internationella kontakter i det avseendet. Här har vi nu som är, kan man säga, en svensk nationell symbol men som också har ett internationellt intresse att rikta sig mot, nämligen vänskapsförbindelser, lite utbyte kulturellt och handel mellan och . Jag har haft förmånen att vara med på en studieresa i och besökte skeppet i . Jag fick då se och själv uppleva den oerhört stora uppmärksamheten och vad positivt det var för att visa sig på det här sättet. Det var en mängd besökare. Jag hörde förresten så sent som i går att i var 25 000 besökare på skeppet. Av vilken anledning har jag då skrivit denna interpellation? Jo, jag tycker att det är anmärkningsvärt att inte regeringen när ett skepp ska komma till kineserna tycker att det är så viktigt att de till och med lär ha byggt ett skepp som ska möta vårt svenska skepp, , i Kanton, och i samband med detta möte planeras dessutom ett statsbesök där konungen och drottningen ska medverka ombesörjer att finanserna löses. Det finns en oro . Det saknas nämligen fortfarande nästan för att ta sig från , som skeppet lämnat, till 40 miljoner som man inte vet var man ska hämta. Jag kan se det som närmast oansvarigt att man jobbar upp en stämning och seminarier. Jag vet att och arbetar med seminarier i Kanton i samband med statsbesöket. Men ekonomin är inte ordnad för skeppet att ens nå . Därför tycker jag, herr talman, att ministern ska gå in här nu och hjälpa till och visa sitt goda erkännande också i handling och inte enbart i ord. Vi är överens om att det har en stor betydelse. Men måste de faktiskt ha ekonomi så att de fixar det här, för det skulle vara en katastrof för vår nation att visa för omvärlden att vi inte klarar finansieringen så att skeppet når Kanton , . Det är ju inte så dit, och fortfarande finns inte medlen. Jag vill ha ett slags svar av ministern. Vad tänker regeringen ta för ansvar för att ekonomin ska ordnas så att allt kan hållas i sin ordning? 10 Näringsminister (): Jag instämmer verkligen i uppskattning av projektet. Det är ett privat projekt som på många sätt har fått del av statlig finansiering. Skeppet byggdes ju upp med hjälp av inte obetydliga medel, exempelvis från , i och med att det hade den typen av finansiering från start. Men det är ett privat projekt som jag ser som ett väldigt positivt projekt för och för Sverigebilden. Det har gjort att svenska myndigheter på förfrågan har varit villiga att hjälpa till med att ordna arrangemang kring båtens seglats. Man hjälper också till att öppna dörrar officiellt. Det är en väldigt fin möjlighet att marknadsföra . Så långt är vi helt och hållet överens. har projektägarna vänt sig till för att där se om man kan få ett stöd för den fortsatta seglatsen och framför allt kunna ge ett bidrag till främjande av svenskt näringsliv. Det här har diskuterats i , där ju staten och näringslivet är hälftenägare. Jag har erfarit att man alldeles har fattat beslut om att via stödja projektet, att ge ett projektbidrag på .