prot · GU0915 · 2006-10-26 00:00:00 — När man köper stora paket, till exempel när kommuner går in och köper datorer till sina anställda för att man tycker att undersköterskor och andra som annars kanske inte haft möjligheten ska få den, är det också många i kedjan som får arbete datorerna levereras. Det är inte som finansministern påstår, att marknaden sköter allt och att det kommer att fixas med de affärerna som finns . Det handlar också om tjänster som utförs: Man ger support, man kommer hem och installerar och användaren får del av det kunnande som hem-pc-företaget har byggt upp när man har tagit fram själva paketen. Hem-pc-reformen innebär alltså en rad olika tjänster och arbetstillfällen. Att säga att den har spelat ut sin roll är som att säga att jag köpte dator så jag behöver ingen ny. Det är möjligt att inte tycker att man ska uppdatera sig och att man inte ska ligga i framkant i det här landet, men jag tycker det. Jag tycker att vi ska fortsätta att vara en nation i framkant och alltid försöka uppdatera oss och hitta de spin-off-effekter som gör att företagen vill utveckla både tjänster och spel och andra saker. Jag är inte rädd för detta. Även om det finns baksidor med IT-samhället är fördelarna betydligt fler. Jag vill ha svar på de frågor jag ställde alldeles . 24 (): Jag skulle vilja lägga ett ideologiskt perspektiv på den här frågan, inte bara ett statsfinansiellt. När man har suttit i , och dessutom tillhört skatteutskottet, har man fått ta ställning till väldigt många olika förslag där det grundläggande alltid varit att olika intressegrupper tycker att det är bättre att någon annan betalar deras förmåner. Vi har sett det både när vi har diskuterat hem-pc-reformen, som vi från , , och kd varit kritiska till, och när vi har diskuterat RUT- och ROT-avdrag, som olika partier har haft olika synpunkter på. Frågan är då vad som är ideologiskt korrekt att subventionera, att låta skattebetalarna betala. Socialdemokraterna, har ansett att just datorbranschen är det allra mest angelägna. Det är ett ideologiskt val att man ska stå för tjänster på det området. Dessutom har man ansett att olika former av byggnadsarbeten, till exempel fönsterbyten av klimatskäl och vad det nu kan vara, har varit väldigt angeläget. På båda dessa områden har man haft ett väldigt stöd av arbetsgivarna och branschintressena. De har också tyckt detta. Pc-branschen har tyckt att detta är kanonbra. Byggnadsbranschen har tyckt att detta är kanonbra. Låt någon annan betala! Men sedan kommer vi till det tredje område jag ville ta upp, och som kanske kommer upp här , nämligen frågan om man ska kunna göra en vit marknad av den svarta marknad för hemnära tjänster som är ganska omfattande. Där har Socialdemokraterna, varit väldigt entydiga: På det här området skall det icke finnas en enda krona! Det är bättre att bevara den svarta marknaden än att ha en vit marknad på detta område. Det är en mycket respektabel ståndpunkt, men man kan ju komma till ett annat resultat. Om man nu har en viss summa pengar, vad ska man göra med dessa pengar? Ska man subventionera det som arbetsgivare och löntagare tycker är väldigt angeläget, nämligen pc-marknaden, olika former av byggnadsarbete och så vidare? Det är fullt respektabelt, men man kan komma till ett annat resultat. Om något ska göras är det vi framför allt behöver göra i detta land just nu att se till att de många kvinnor som ger sig ut på en svart arbetsmarknad för hemnära tjänster får den sociala trygghet som en vit marknad betyder, och vi kan inte få fram denna marknad. Jag säger inte att detta är en optimal lösning, men det är en möjlig lösning , för att ge dessa ökad trygghet och låta dem slippa jobba på en svart marknad. Jag tycker för min del att det ideologiska valet är lätt. Det kan hända att det också sammanfaller med det statsfinansiella, men det ideologiska valet är lätt: Vi behöver inte mer ROT-avdrag just . Vi behöver inte mer hem-pc. Men vi behöver stödja de kvinnor som just nu befinner sig på en väldigt farlig svart arbetsmarknad. 25 Finansminister (): Jag måste vidgå att jag tycker att den här diskussionen är lite svår att förstå. Vi har alltså en kostnadspost i budgeten som uppgår till strax under 2 miljarder. Det är alltså betydande resurser vi använder på det här området. Den grundläggande frågan om vi har ungefär, något därunder, är hur vi använder dem mest effektivt för att skapa sysselsättning och återupprätta full sysselsättning. Det måste vara målet för det vi håller på med. Då säger att om vi inte subventionerar hem-pc-branschen kommer det att säljas färre hem-pc-apparater och då kommer färre människor att sälja hem-pc-apparater. Det är ingen som helst logik i det resonemanget kopplad till svensk arbetsmarknad. Om sysselsättningseffekten skulle gå upp därför att det är fler som jobbar med att sälja det man subventionerar kunde man lika gärna ha förmånsrätt på tv-apparater, gräsklippare, brödrostar, uppslagsverk eller vad som helst. Vill man hävda att det ska finnas någon effekt här måste man hävda att de som får de här datorerna tillägnar sig en datakunskap som gör att de blir mer anställbara eller som gör att de får en bättre löneutveckling och att det den vägen bidrar till efterfrågan. Men det är ju ingen som tror att det är så längre. Vi har en datoriserad befolkning. De flesta svenskar kan använda datorer, och det är ingen som ens har kommit på idén att försöka belägga att ett kvarhållande av hem-pc-reformen skulle leda till stigande sysselsättning därför att man får fler datakunniga människor eller fler anställbara människor som har högre löner. Den logiken håller helt enkelt inte. Att bara hänvisa till att hem-pc-branschen tycker att det här är besvärligt och att fler skulle vilja jobba där innebär att vi fortfarande har skäl att ge förmåner till praktiskt taget vilken annan försäljning som helst. Jag anser att vi har ont om resurser i och att vi ska använda dem så effektivt som möjligt för att skapa sysselsättning. Då finns det väsentligt bättre och mer rimliga reformer att genomföra. Det är helt enkelt därför vi har valt att göra en annorlunda prioritering. Jag kan ha stor respekt för att människor tycker att det är besvärligt med omställningar. Jag kan ha stor respekt för att människor i branschen tycker att det här är besvärligt. Omställningar är alltid besvärliga och kostsamma, och vi ska ha respekt för människors upplevelser. Men om vi ska försöka föra ett rationellt och rimligt samtal om hur vi skapar full sysselsättning i tror jag att vi borde kunna vara rätt överens över blockgränserna om att hem-pc-reformen var bra, men den har spelat ut sin roll. Låt oss nu gå vidare och på ett bra och rimligt sätt skapa förutsättningar för lägre arbetslöshet. 26 (): Ja, jag vill gå vidare och satsa på vår IT-kunskap i det här landet. Jag vill verkligen att vi ska vara en nation i framkant, att vi ska se till att människor har dator i hemmet, därför att det är bra för människor att ha dator i hemmet. De 2 miljarder som nu drar in för att, som vi hörde någon annan tala om, göra de polska städerskorna vita tror jag inte ett dugg på. Jag tror att de kommer att tjäna ännu mindre. Jag tror inte ett dugg på att det skulle funka i den branschen heller. De 2 miljarder som finansministern nu drar bort från att vi ska ha en hög datamognad i hemmen kommer i stället att innebära att människor inte kan uppdatera sig utan att de ska ha kvar sin gamla dator som de skaffade . De 2 miljarderna vill jag använda till att utveckla hem-pc-reformen, inte avveckla den. Jag vill se till att de som inte har kunnat dra nytta av den ska kunna göra det, den tredjedelen i samhället som faktiskt står utanför än så . Det är till dem vi måste använda de här pengarna. Det är möjligt att det med de här 2 miljarderna går att pressa priserna ytterligare för dem som redan har dator i hemmet. Vi kan se till att vi syftar in det mycket mer på de arbetslösa, de studerande, en del pensionärer som inte har skaffat pc och en del invandrare som inte heller har skaffat. Vi kan använda de pengarna till det. Men det gör inte den här regeringen för man vill inte att alla ska med i IT-satsningen. Man vill i stället ha en datormognad för några få och att man ska ha större skillnader i samhället. Jag beklagar det. Jag håller med om det som så tydligt framhävde tidigare också, att man bryter ingångna avtal. Det finns så mycket dåligt med det här, bland annat att man gör det så snabbt i stället för att utreda, ta lite på sig och se vad vi ska använda pengarna till i stället. Det hade varit mycket bättre än att som använda dem till hemnära tjänster. Jag tycker att det är fel väg att gå. 27 Finansminister (): Låt oss ta utgångspunkt på allvar. Låt oss ställa oss frågan: Om vi hade 1,6, 1,5 eller 2 miljarder på bordet i budgetarbetet, hur skulle vi då kunna bevara som kunskapsnation och IT-nation? Då ska vi pröva olika alternativ och försöka ta reda på vilket som är mest effektivt. Då tror jag att vi skulle prata om utbildningssatsningar. Vi hörde tidigare . Vi gör betydande satsningar på utbildning, inte minst för dem som har svagast kunskaper. Man skulle tala om riskkapitalförsörjningen, bland annat för den branschen. Vi har aviserat att vi återkommer bland annat med statliga kreditgarantier. Man skulle prata om entreprenörsutbildning, kanske med inriktning mot IT. Vi har pratat om sådant i vår budget. Man skulle prata om forskning. Vi gör en mycket kraftfull satsning på forskning. Det här är åtgärder som är centrala och viktiga för att ska behålla en frontposition inom IT-kunskap. får vi veta av att i den socialdemokratiska budgeten, när den väl presenteras, kommer ingen av dessa satsningar att finnas med. Dem kommer man att avvisa eller åtminstone kommer man inte att lägga några extra pengar därför att det är hem-pc-reformen som är det centrala i den socialdemokratiska jobbpolitiken. Jag är förvånad. Jag har svårt att se att en sådan prioritering skulle vara rimlig. Hem-pc-reformen var bra. Det fanns starka skäl att datorisera . Där har den bidragit. Det ska ingen sticka under stol med. Men det betyder inte att den är bra för framtiden. För framtiden är det bättre att satsa på viktiga och väsentliga reformer för att det ska löna sig mer att arbeta och för att det ska bli mer rimligt att driva företag även på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2006/07:20 om skatteundandragande och skattefusk 28 Finansminister (): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att minska problemet med skatteundandragande och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att viljan att betala skatt inte urholkas här i landet. Låt mig inledningsvis slå fast att jag delar oro över skattefusket i samhället. Det är framför allt tre olika typer av åtgärder som behövs för att skattefusket i samhället ska kunna nedbringas. För det första måste skattereglerna vara så enkla som möjligt. När nya regler tillskapas måste frågan om hur kontrollen av deras efterlevnad kan ske vägas in. För det andra ska skatter och avgifter ligga på en rimlig nivå. Det måste alltså finnas en allmän acceptans för skatterna och avgifterna. För det tredje måste kontroll vara effektiv och synlig. Under en lång följd av år har regelverket inom skatte- och avgiftsområdet förenklats. Det har blivit enklare för privatpersoner att sköta sina åligganden genom att den förenklade skattedeklarationen infördes . En möjlighet att lämna skattedeklaration genom ombud har införts för redovisning av arbetsgivaravgifter, skatteavdrag och mervärdesskatt. arbetar med att ta fram förslag som ska modernisera förfarandereglerna och minska den administrativa hanteringen för såväl skattskyldiga som . Det är också regeringens åsikt att en effektivare skattekontroll bidrar till en ökad legitimitet för skattesystemet. Genomförda och pågående effektiviseringar inom frigör resurser som kan användas för kontroll. Regeringens förslag i budgetpropositionen att utrymmet för avdrag för övriga utgifter under inkomst av tjänst ska minska kommer att underlätta administration och kontroll vid framför allt taxeringen. Därmed frigörs resurser för kontrollinsatser som kan riktas mot mer väsentligt skatteundandragande. arbete förväntas som jag sagt leda till minskad administration för , vilket även det frigör mer resurser för kontrollarbete. Regeringen avser vidare, som anges i budgetpropositionen, att återkomma till med ytterligare förslag i frågor som rör fusk och effektivare kontroll. 29 (): Jag får tacka finansministern för svaret. Det är positivt att finansministern delar mina farhågor över att staten kanske går miste om uppåt på grund av skatteundandragande. Då är det viktigt att också understryka att allt skatteundandragande inte behöver bero på svartjobb eller på fusk utan också kan handla om det som man egentligen vill benämna för skattefel. Men den absolut största majoriteten av de här pengarna beror på fusk inom ramen för det skattesystem vi har. Det är problematiskt av väldigt många olika orsaker. Jag menar att det undergräver samhällsmoralen och också kan få betydelse för grunden för hur vi ska kunna finansiera våra olika välfärdssystem. Man måste också komma ihåg det är något som människor på påpekar att offentliga personers agerande får ganska stor betydelse för viljan att betala skatt och över huvud taget för moralen hos svenska skattebetalare. Det är något som vi politiker naturligtvis måste se allvarligt på och föra en debatt om. En annan sak som är viktig, inte minst för finansministern och regeringen, är att skatteundandragande, som kan vara olika mycket i olika branscher, också på ett allvarligt sätt kan snedvrida konkurrensen inom näringslivet. Jag ska kommentera finansministerns svar. Naturligtvis är enkla regler alltid bra. När man jobbar med skatter tycker man att det är viktigt med en likformig beskattning, att det inte finns för många avsteg eller för många gränsdragningar där man kan hamna på antingen den ena eller den andra sidan. Sådant är incitament för skatteundandragande. Krångel kan också ha sin bakgrund i att man vill gynna rättstryggheten. Ett enkelt system kanske inte alltid är lika med rättstrygghet. Ett exempel på det kan vara beräkning av expansionsmedel eller beräkning av positiv eller negativ ränta som faktiskt infördes under den förra borgerliga regeringens tid 19911994. Vi från har fört fram idén att skapa en schablonbeskattning, framför allt i mindre företag i kontantbranscher där de har att hantera stora summor . Det kan vara så att det är lätt att lägga undan pengar och inte ta upp dem till beskattning. Hur ser finansministern på den typen av förslag och idéer för att komma till rätta med de problemen? När det gäller kontroll och ökade befogenheter fattades det en rad beslut under vårriksdagen i dessa frågor. Det handlade om att ha personalliggare och att göra oannonserade kontrollbesök. Men det fanns också ett förslag om att införa strängare regler för kassaregister. Det förslaget ligger nu hos för godkännande. Kommer den här regeringen, finansministern, att på något sätt lyfta fram förslaget för att fatta beslut om lagregler för kassaregister under den här mandatperioden? Jag återkommer i mitt nästa inlägg med ytterligare frågor. 30 Finansminister (): Låt mig ta upp några av de frågor som lyfte fram här och utveckla något av det jag framhöll i mitt svar. Som vi ser det presenterar den här regeringen ett brett program för att förenkla och effektivisera skattesystemet. Jag tror att man kan vara rätt säker på att efter med ett arbete med den inriktningen kommer också motiven och möjligheterna att fuska med skatterna att vara väsentligt mindre. Vi vet att ett mycket viktigt skäl till att människor undandrar sig skatt är att de anser att skatterna är för höga eller att skatterna går till fel saker. En rimlig del av det vi gör är att vi inför arbetsavdrag, vi förändrar avdragsrätterna för RUT-tjänster, vi förändrar arbetsgivaravgifter i servicesektorn med hushållsnära tjänster, till exempel bilreparationer och friseringar, vi förändrar 3:12-regler och vi siktar på att avskaffa förmögenhetsskatten. Därmed kommer många av de motiv som finns för att skatteplanera eller försöka undandra sig skatter att försvinna. Vi har också i den här budgetpropositionen presenterat viktiga åtgärder för att förenkla skattesystemet. Den förändring vi gör för övriga avdrag är viktig. När har gjort undersökningar av detta handlar det om att av de avdragen har visat sig vara felaktiga. När resurser frigörs via förmögenhetsskatt och andra förändringar av skattesystemet blir det också möjligt för att jobba mer effektivt med kontroll. Jag delar uppfattning att man måste jobba även med andra former av regler. Jag tror inte att vi kommer att nå enighet mellan oss om att avskaffa till exempel förmögenhetsskatten i en väsentlig del av ett mer robust skattesystem. Däremot finns det andra punkter som vi kan diskutera. Det handlar om hur man får en effektivare kontroll i de branscher där man har stora problem . Det har nämnts sådana saker som den omvända skattskyldigheten i byggsektorn eller taxinäringen de förslag som har rests där om redovisningscentral. Det handlar om kontantnäringarna, schablonbeskattning och kassaregister. Jag kan konstatera att vi bereder ett stort antal frågor i där vi i flera fall kommer att ha anledning att återkomma till med förslag som underlättar den effektiva kontrollen från sida. 31 (): Jag måste väl ändå säga att det är lite tunt att säga att vi kan komma till rätta med skatteundandragande om vi tar bort förmögenhetsskatten. Riktigt så enkelt är det inte, och riktigt så fungerar inte heller systemet. Man pratar om att skulle ha ett relativt högt skatteuttag. Så kanske det kan vara. Men vi vet att vi har ett annat sätt att finansiera våra välfärdssystem än vad många andra länder har. Å andra sidan har många andra länder inte ett avvikande skatteundandragande. Jag menar att det inte är nivån på skatterna som bestämmer det finns ingen koppling däremellan hur högt skatteundandraget är utan det är andra saker. Det är naivt att tro att bara vi tar bort förmögenhetsskatten och inför avdrag för hushållsnära tjänster eller någon annan skatteförändring minskar skatteundandragandet. Det fungerar inte riktigt på det sättet. är det andra åtgärder som måste till. Det är glädjande att höra säga att ytterligare åtgärder bereds i . Det är klart att ni måste få tid på er att få fram dem. Jag måste tala om och jag har farhågor om detta att regeringskompisar inte precis gjorde vågen i talarstol när vi införde flera av åtgärderna som syftade till ett mindre skatteundandragande. Då kan man också befara att de förslag som kommer inte är så skarpa eller så tydliga som de skulle behöva vara för att komma till rätta med problemet. Det finns en rad andra frågor som kan tas med här, till exempel EU:s påverkan på våra skatter. Då och då ligger det skattemål för avgörande i . Vi känner alla till till exempel målet om . Hur kan det påverka våra möjligheter att beskatta företag inom landet? Kommer det att finnas möjligheter att via koncernbidrag eller dotterbolag på något sätt beskatta utomlands? Vi är faktiskt inte riktigt klara över detta. Jag hoppas att regeringen håller ögonen på just dessa frågor. Frågan om F-skattsedlar har debatterats i kammaren i jag vet inte hur . Vi i vill införa systemet med tidsbegränsade F-skattsedlar. hade ett uppdrag att ta fram ett underlag. Vi tycker att det är intressant att titta på det. Det kan vara ett sätt att komma åt svartjobben. Hur ser finansministern på detta? Regeringsföreträdare som tidigare hörde till oppositionen i kammaren har stått i talarstolen och sagt att F-skattsedlar i princip ska behandlas som födelseattester. Är man född ska man också få en F-skattsedel. På så sätt har den ursprungliga idén om varför F-skattsedel ska användas tappats bort. Jag vet att det här är ett antal frågor för att svara på. Men det här är en debatt som jag gissar att vi kommer att återkomma till . 32 Finansminister (): har ställt ett antal frågor här. Låt mig börja med att konstatera att även i min föreställningsvärld kommer vi i att ha ett förhållandevis högt skatteuttag . överskattas det hur högt det svenska skattetrycket är, därför att vi beskattar transfereringar, vilket man inte gör i en del andra länder. Vi avviker uppåt, men kanske inte fullt så mycket som det ibland beskrivs. Skälet till att vi har ett högt skattetryck är att vi vill finansiera en lång rad välfärdstjänster, som skola och sjukvård, gemensamt. Därmed uppstår också flera väldigt viktiga frågeställningar för som är mer tryckande än för andra länder. En är hur man förenar de här skatterna med en rimlig sysselsättningsnivå. Där har det inte riktigt fungerat, kan vi konstatera. Vi har massarbetslöshet i , vi har undersysselsättning och vi är långt ifrån full sysselsättning. De flesta experter skulle nog vara eniga om att både nivån och utformningen av skattetrycket bidrar till detta. Detta säger jag för att understryka att huvudproblemet med det svenska skattesystemet är dess sysselsättningseffekter, och det är med den utgångspunkten vi ska reformera det. Sedan finns det många andra aspekter som man ska beakta också, till exempel möjligheten att undandra sig skatter och att skattefuska. När jag nämnde några av de saker som vi gör, som till exempel förmögenhetsskatten och övriga avdrag, var inte min poäng där att man i sig skulle få stora effekter på skatteundandragande och så vidare. Delvis minskar naturligtvis motiven för skatteplanering när man inte längre har en förmögenhetsskatt, men det är också en av de tunga delarna i den svenska skatteadministrationen. Möjligheterna att frigöra resurser för en effektiv skattekontroll förbättras definitivt med ett avskaffande av förmögenhetsskatten. Vi vet också att det finns starka skäl att tro att ett avskaffande av förmögenhetsskatten leder till en ökad sysselsättning och att det därmed blir lättare att behålla ett någorlunda högt skattetryck men förena det med en bättre sysselsättningsutveckling. När vi sedan kommer till frågan om F-skattsedel tycker jag nog att det är centralt att vi vidgar möjligheterna till F-skattsedel. Det ska inte vara så att en sjukgymnast som jobbar för olika vårdcentraler ska förhindras att få F-skattsedel därför att man har ett landsting som arbetsgivare. Å andra sidan är det viktigt att vi när vi gör reformer av F-skattsedlarna också hittar vägar att förhindra ett missbruk av F-skattsedlar. Det ska inte vara så att man driver ut anställda till en situation som företagare som de själva inte önskar, för att försämra villkoren för de anställda. F-skattsedel är ett viktigt steg för att få en mer flexibel och bättre arbetsmarknad, inte ett sätt att försämra tryggheten. Det finns en grundläggande skillnad i vår syn på skatter, offentlig sektor och företagande. Vi ser inte företagare och människor som har pengar som potentiella skurkar som vi ska jaga. Vi ser företagare, entreprenörer, uppfinnare och andra som skapar förutsättningar för produktion och sysselsättning som viktiga personer i samhället för att möjliggöra en ökad sysselsättning och för att bekämpa arbetslösheten. Det centrala för vår skattepolitik och vårt sätt att se på offentliga utgifter är hur man mest effektivt bidrar till att återupprätta den fulla sysselsättningen och bekämpa massarbetslösheten. Där har den här majoriteten en annan syn än den tidigare majoriteten, som gav en annan prioritering, vilket vi också ser som resultat i den massarbetslöshet vi lever med. 33 (): Det var många nya intressanta frågeställningar som kom upp här. säger att han inte ser några speciella skurkar, till exempel inte företagare. Nej, naturligtvis! Vem skulle kunna stå i den här talarstolen och säga att den och den är en skurk och att någon annan inte är en skurk? Vi kan bara konstatera att staten går miste om ett antal miljarder kronor i uteblivna skatteinkomster.