prot · GT09112 · 2006-04-27 00:00:00 — Till skillnad från den borgerliga alliansen, som diskuterar och är oense och verkar ha svårt med politiken, började vi i rätt ända den här gången. Vi har visat att vi har kommit överens om budget efter budget och medverkat till en rödgrön politik. Men det finns områden där det har varit mycket snack och lite verkstad, måste man ändå erkänna. Ett sådant är de jämställda lönerna. Det har vi pratat om , men det är fortfarande stor skillnad i jämställdheten mellan kvinnor och män. Det finns en stor diskriminering när det gäller löner i . Från sida undrar vi: Hur länge ska vi låta de här rapporterna dugga om de diskriminerande löneskillnaderna mellan kvinnor och män, och särskilt i den offentliga sektorn, när vi rimligtvis har möjligheter att göra någonting åt det? Vi behöver någon form av nytt gammaldags , tror vi, någon form av handslag mellan fackföreningarna och politiken fackföreningarna som står på arbetstagarsidan och vi som har ett arbetsgivaransvar inom den offentliga sektorn för att få ett slut på det här under nästa mandatperiod. Ställer Socialdemokraterna upp på ett sådant handslag? 49 Statsminister (): Vi har den här mandatperioden, och den föregående, valt att satsa på en strategi som har rymt två delar. Den ena har varit att kartlägga, avslöja, hur det ser ut. Alla ska veta att det inte har varit alldeles enkelt, därför att mycket av statistik på sektorn har avskaffats . Men vi vet att det finns stora löneskillnader. Det är oacceptabelt. Den andra strategin vi har valt har varit att se till att de som ska ta ansvaret för att utjämna lönerna, kommunerna och landstingen, har fått en ordentlig ekonomi. Det är omöjligt att vara offensiv arbetsgivare och rätta till en löneorättvisa om man inte också har en god ekonomi. går kommuner och landsting riktigt bra och kan inte skylla på den saken. Jag skulle helst se att detta löstes av parterna i en avtalsrörelse. Det är vår uppfattning. Jag är oerhört skeptisk till statlig inkomstpolitik. Tålamodet börjar dock tryta. Jag tror också att det är svårt för den offentliga sektorn att rekrytera folk om man inte löser det här problemet. 50 (): Det var också den här gången för mycket prat och inte tydliga besked, tyckte jag. Jag skulle vilja ha ett ordentligt besked. När det gäller den offentliga sektorn, där vi rimligen ska kunna bestämma, om vi kommer överens med fackföreningarna, ställer Socialdemokraterna upp med ett handslag mellan fack och politik på att avskaffa lönediskriminering inom offentlig sektor det gäller också staten under nästa mandatperiod? 51 Statsminister (): Där vi är part som arbetsgivare ska vi förhandla utifrån den utgångspunkten. Men att gå in och lägga direktiv för den offentliga sektorns arbetsmarknad inför en avtalsrörelse ska vi som regering inte göra. Vi måste hålla på den principen. Men om frågar mig vad jag tycker, var mitt engagemang och min uppfattning finns, har vi ingen delad mening. Däremot är jag rädd för en ordning där staten börjar på att driva inkomstpolitiken. Det kan få oöverstigliga konsekvenser. 52 (): Dag för dag trappas ordkriget upp mellan och västvärlden. kommer att skada amerikanska intressen över hela världen om går till militärt angrepp. Varningen kommer från landets högste religiöse ledare, . Den före detta chefen för , , varnar Vita huset för att anfalla kärnenergianläggningar och hävdar att det kan leda till ett storskaligt krig. Mot bakgrund av detta undrar jag vilka reflexioner och ställningstaganden som statsministern och regeringen gör och vilka tongångarna är inom EU-samarbetet, då omvärlden gärna klumpar ihop och EU som om vi stod enade i detta. 53 Statsminister (): Vi har samma uppfattning som den som gäller inom EU. Denna fråga om det iranska kärnprogrammet måste lösas på diplomatisk väg. Det cirkulerar rykten och påståenden, det ena allvarligare än det andra. En militär konflikt kopplad till detta skulle också, enligt min bedömning, få oöverstigliga konsekvenser. Det skulle utlösa ytterligare en stor konflikt i . Jag kan citera den förre tyske förbundskanslern, som inför sitt val 2002 sade: Vad behöver är inte ytterligare ett krig, det är fred. Diplomati, politiska samtal, krav på att leva upp till internationella åtaganden och förpliktelser självklart. De har naturligtvis rätt att utnyttja kärnkraften för fredliga ändamål men ska också ansluta sig till icke-spridningsavtal och den typen av regler. Men att tro att det går att lösa militärt är att förvärra och fördjupa konflikten, och där har EU och samma uppfattning. Kompletterande utredning om förlisning 54 (): Jag vill ta upp den tragiska förlisningen av . Vi har en debatt här i kammaren med trafikutskottet nu . Det framkom för en månad sedan från den estniska regeringen att man har allvarliga invändningar och frågetecken när det gäller hur den förra utredningen gick till. Därtill har hovrättspresident , som skulle granska om militär materiel fanns ombord olycksnatten, kommit fram till att före olyckan transporterades militär materiel. Men när han skulle forska om olycksnatten fann han att hans uppdrag var så begränsat att han inte kom längre. Därtill har en professor i skeppsteknik, på , som var emot en utredning nu ändrat uppfattning. Man tycker sig ana en ny agenda. Avser statsministern att ta ett nytt initiativ där man går den estniska regeringen till mötes och samråder med estniska regeringen och den finska regeringen om hur man tillsammans löser upp alla frågetecken? 55 Statsminister (): Vi har inga sådana planer. Om vi får en framställan från den estniska regeringen ska den naturligtvis behandlas i vederbörlig ordning. Det är självklart. Men det ska också diskuteras tillsammans med den finländska. Detta är en enorm tragedi som vi har levt med nu . Vi har all anledning att förhålla oss ödmjuka inför uppgiften att bringa klarhet. Vår uppfattning är den att vi har kommit så långt vi kan komma i detta undersökningsarbete. Om någon annan har några andra uppgifter som inte har prövats ska det naturligtvis också granskas. Men jag väntar i så fall på ett initiativ från den estniska regeringen. Kompletterande utredning om förlisning 56 (): Det är ju så, med anledning av den fråga som just ställdes, att det finns nya uppgifter som inte har granskats, som inte nämns i den tidigare gjorda haveriutredningen, filmmaterial inifrån bildäck som visar på sprängskador, filmmaterial som visar att någon öppnat ombordkörningsrampen till fartyget och så vidare. Flera av de här sakfrågorna och det dokumenterade bildmaterialet nämns inte i haveriutredningen. Det är det som bland annat den estniska regeringens utredning, som har letts av den estniska riksåklagaren, har tagit upp och pekat på som brister. Min fråga blir, liksom : Hur förhåller sig till dessa uppgifter som inte har beaktats i den tidigare utredningen? Kan jag tolka statsministerns uttalande alldeles som att självklart ska sådana uppgifter beaktas och belysas och att det i så fall blir en kompletterande utredning? 57 Statsminister (): Jag har inte sagt någonting om kompletterande utredning. Jag säger att vi förhåller oss ödmjukt och prövande. Det är som alla vet en lång historia med ganska många påståenden av detta slag. Jag har blivit försiktig, både med att avvisa och att snabbt ansluta mig till dessa påståenden. Låt oss pröva, och om det nu sker en granskning i , låt oss avvakta och se vad esterna kommer fram till. Sedan kan vi aktualisera frågan i . 58 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern som handlar om människor som hamnar mellan stolarna i vårt trygghetssystem och kanske tvingas förlita sig till ekonomiskt bistånd av kommunen. Regering, riksdag och myndigheter har gjort mycket, men varje gång det blir en debatt här i kammaren om fusk och missbruk, tv-inslag och mediediskussioner om just dessa frågor känns det som om det stramas till för de människorna. Det är likadant när man träffar fackliga organisationer. Då får man oftast ett budskap om att deras medlemmar och de anställda i företagen hamnar mellan stolarna. På något sätt känns det som om det skulle behövas mer harmoni och mer humanism i våra trygghetssystem så att inte detta sker. Min fråga till statsministern är: Är statsministern beredd att vidta ytterligare åtgärder och titta över detta så att inte detta sker? Och delar statsministern min syn på frågan? 59 Statsminister (): Statsrådet har under allmänberedning i regeringen tagit upp en diskussion omkring just dessa försäkringssystem. Den här typen av kritik finns och har troligen alltid funnits, men i takt med att vi har börjat hävda försäkringssystemens regelverk kraftfullare blir det synligare. Här sitter vi i något av en målkonflikt. Försäkringssystemen är uppbyggda utifrån ett avgiftsuttag för att täcka en händelse som är av sådant slag att den enskilde inte själv kan påverka den. Då ska man kunna känna trygghet. Då ska man också hävda det regelverket. När man gör det kan ibland en och annan människa komma i kläm. Det är beklagligt. Hur gränsdragningen ska gå till mellan dessa två ambitioner är ett mästerskap att väga av. Det är regeringen medveten om. Men jag vill inte skicka signalen att vi är av uppfattningen att detta är ett stort principiellt problem för försäkringssystemet, för det är det inte. 60 (): fastighetsägare har anmält det svenska hyressättningssystemet till och menar att det strider mot . Fastighetsägarna påstår att de kommunala bostadsbolagen subventioneras på olika sätt. En kostnadsberäkning visar att det handlar om ca 12 miljarder. Om skulle ge fastighetsägarna rätt kommer det att kunna leda till hyreshöjningar på . Regeringen har i sina kontakter med kommissionen försvarat sig med att allmännyttan är en form av social housing och på det sättet försvarat hyressättningssystemet. Varför har inte regeringen hävdat det som gäller, nämligen att bostadspolitiken står utanför den gemensamma EU-politiken? Min fråga till statsministern blir om det är rimligt att EU ska kunna bestämma hyressättningsprinciperna i . Och varför påstår regeringen att vi bedriver social housing när vi inte gör det? 61 Statsminister (): EU ska inte bestämma detta. Det är min uppfattning. Det kan finnas de inom EU som vill bestämma detta. Vi är medlemmar i en union som har ett sätt att lösa den typen av konflikter, när några vill och andra inte vill. Då blir det ofta en domstolsförhandling. Då gäller det att argumentera för sin sak och göra den argumentationen så tydlig som möjligt, kopplat till det som i andra sammanhang har accepterats av domstolen. Jag är fullt ut på det klara med att den form av social housing som man har i vissa länder inte går att jämföra generellt med den svenska allmännyttan. Men det är ett sätt att hantera hyressättning på en fri marknad som har accepterats av dem som tolkar lag i . Det skulle utifrån bostadens funktion som en social rättighet för enskilda individer kunna sägas vara någonting som sätts över marknadens lagar. Det är så vi tänker och resonerar. Men jag känner inget som helst behag inför denna situation. Jag tycker att Europaunionen kunde syssla med viktigare saker än den svenska allmännyttan. Den är så pass viktig så den vill vi sköta själva. 62 (): Jag tänkte också ta upp ungdomsarbetslösheten med statsministern, för jag tror att det var många med mig som lyfte på ögonbrynen när vi läste tidningen där säger att han tror att det räcker med åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Just nu är läget sådant att vi börjar få grepp på ungdomsarbetslösheten, säger enligt TT. Tanken är väl då att det räcker med de tusen plusjobb som regeringen lade fram i vårbudgeten. Men det är rätt anmärkningsvärt när vi har en värre situation för ungdomarna på arbetsmarknaden än vi hade under krisåren då och Socialdemokraterna samverkade för att få ordning på landets ekonomi för att trygga sysselsättning och så vidare. Jag funderar verkligen på om det här är sant och riktigt återgivet. Är det så att Socialdemokraterna nöjer sig med de åtgärder som är? Ska ni tåga fram på första maj med plakat typ Vi börjar få grepp på läget eller Det räcker med tusen plusjobb? Är det verkligen så illa att Socialdemokraterna inte har ett enda ytterligare förslag? När för fram förslag kastas det sten på oss, och socialdemokratiska företrädare underblåser denna stenkastning i stället för att försöka ta debatten i sak. Det känns väldigt trist och alarmerande när vi får den typen av debatt. 63 Statsminister (): När vi tågar fram på första maj kommer vi att kunna göra det i ett läge då den utomordentligt besvärliga arbetslöshetssituation som refererar till och som var läget när vi tog hand om konkursboet är avhjälpt. Då hade vi 34 000 öppet långtidsarbetslösa ungdomar. är det 3 400. Det är en väsentligt annorlunda situation. Det kan bli bättre naturligtvis, men jag tror inte på att nu addera ytterligare åtgärder. De vi har ska verka. De ska få verka ut och fungera tillsammans med den goda ekonomiska utvecklingen och tillsammans med den demografiska förändringen. Jag är mer lugn för ungdomarnas situation än vad jag är för dem som är . Det är där vi troligen kommer att ha vårt stora problem. Att ständigt föra till nya förslag, det må vara franska förslag eller någonting annat, är naturligtvis inte någonting som skapar vare sig arbetsro eller tillförsikt. 64 (): Jag har en fråga till statsministern om ett av våra statliga bolag, nämligen . ingår bland de bolag som har ett särskilt samhällsintresse. Uppgiften är att ge arbete och sysselsättning åt personer med svåra handikapp. kunde jag läsa i dagens eller möjligtvis gårdagens nummer av att redovisar en vinst på . Det är en ökning från föregående år. Då är min fråga till statsministern: ska redovisa en vinst till statskassan? Varför används inte dessa pengar till att i stället ge fler personer med handikapp sysselsättning? 65 Statsminister (): Jag har ingenting emot att , om man kan, driver sin verksamhet med de givna statliga bidrag man har på ett sådant sätt att man dessutom skapar ett överskott. Då ska man naturligtvis leverera en del av detta till staten, som i sin tur självklart kan leverera mer pengar till . Vi ska nog komma ihåg att finns på en marknad och har en väldigt svår balansgång att gå, att iaktta att man inte ska förstöra för andra företag som inte har den möjlighet till lönebidrag som har. Därför tror jag att det är klokt att från vår sida skicka signalen till : Försök så långt som möjligt att agera som ett vanligt företag! Ni ska bli behandlade som ett sådant, men ni ska också ha ett vettigt stöd för att kunna anställa människor som annars inte skulle ha någon chans att få ett industrijobb eller ett servicejobb på arbetsmarknaden. Det är så vi resonerar. Jag har själv varit med och arbetat i ett Samhallsföretag som styrelseordförande och kan vittna om att detta är ett av de mest kvalificerade samhällsinstrument vi har, en av de mest imponerande arbetsinsatser jag sett i offentlig/privat sektor i ansträngningarna att hitta arbetstillfällen åt människor som annars skulle vara utanför. De har min stora och fulla respekt. Därmed var samtliga frågor som ledamöterna ville framföra ställda. Jag tackar statsministern och de övriga ledamöter som deltagit. 10 § (forts. från 8 §) Sjöfartsfrågor (forts. TU12) 67 (): Ärade ledamöter i kammaren! Åhörare och protokollsläsare! Jag vänder mig särskilt också till det estniska parlamentets konstitutionsutskotts vice ordförande som gästar oss . Hon är också vice ordförande i det estniska parlamentets Estoniautredning och har lyssnat till den här diskussionen för att vidarebefordra den till sina kolleger när hon kommer hem. Vi diskuterar i trafikutskottet bland annat motionen om en ny utredning av förlisning. Den utredning som genomfördes bakom lyckta dörrar av just de särintressen som var ansvariga i de tre berörda länderna var ingenting annat än en politisk uppgörelse som underlät att identifiera omständigheterna kring haveriet. Det anser det internationella transportarbetarförbundet, som kräver en ny utredning. Hela den samlade sjöfartsvärlden har en annan uppfattning än . Det säger , som vill ha en ny utredning. Utredningen är en stor skandal. Det säger chefen för i , som kräver en ny utredning. undanhåller fakta och har haft en dold agenda. Det säger en av främsta sjötekniska experter, professor på i , som kräver en ny utredning. Ordföranden i det europeiska samarbetsorganet för haveriutredningar , , anser det nödvändigt med en ny utredning. Utredningen har också kritiserats av Kungl. Tekniska högskolan i , Strathclydeuniversitetet i ett av de främsta på området och SSPA i , som alla vill se kompletterande utredningar eller en ny Estoniautredning. Det är naturligtvis svårt för oss som folkvalda riksdagsledamöter att sätta oss in i komplicerade skeppstekniska frågor och ett omfattande utredningsmaterial. Men det är ännu svårare att ignorera dem som verkligen kan, de främsta experterna på området vilka som jag nämnde, till skillnad mot de särintressen som fanns i haveriutredningen, består av oberoende expertis. Det finns tre områden kring förlisning som bekymrar och som är föremål och grund för de här massiva kraven på en ny utredning. Det första är sjunkförloppet, som , efter katastrofen, inte är klarlagt. Jag tror att alla vet att om det kommer in vatten högt upp i ett fartyg, ovanför havsnivån som påstår att det gjorde på bildäcket blir fartyget väldigt snabbt instabilt och kapsejsar, vilket kan gå eller två. Men Estonia förliste inte på det sättet utan kantrade sakta och sjönk på väldigt , , vilket indikerar ett massivt intag av vatten också under havsnivån. Det är någonting som bekräftas av överlevande från katastrofen. Just bland de som fanns längst ned i fartyget, på däck 0 och däck 1, var de flesta som överlevde, därför att vattnet varnade innan fartyget hade börjat sjunka ordentligt. Den internationella haveriutredningen undersökte dock över huvud taget inte möjligheten av ett läckage. Den mest primära undersökning som en haveriutredning har att göra i en sådan här situation är naturligtvis att dokumentera fartygets skrov, vilket man erkänner att man inte gjorde. Det här, fru talman, är ett gott skäl för en ny utredning. Om vi fortfarande inte vet vad som orsakade katastrofen och hur den gick till kan vi ju heller inte vidta rätt åtgärder för att förebygga att en liknande olycka händer . Det är alltså ett rent sjösäkerhetsargument. Det andra skälet till att tillsätta en ny utredning är att vi fortfarande inte har fastställt ett formellt ansvar för den katastrof som kostade över ett halvt tusen svenska medborgare livet. Det kan man möjligtvis komma undan med i länder som eller land. Men i ett demokratiskt rättssamhälle är det oacceptabelt att ett halvt tusen medborgare kan dö utan att man utreder den exakta olycksorsaken och utan att man fastställer ett formellt ansvar. Det andra området, fru talman, som bekymrar är allt det som vi vet och som har skett efter förlisningen av fartyget. Vi vet utifrån faktiska bildbevis att någon varit nere vid fartyget efter förlisningen och öppnat den tunga ombordkörningsrampen och sedan stängt den efter sig. Det vet vi därför att när man stänger den efter sig fastnar räckena i innefattningen. De ligger avsågade på havets botten filmade av den officiella utredningens dykare. Vi vet att det finns filmmaterial över sprängskador inne på bildäcket, på fartygets lastdäck. Vi vet att ett fartyg från den svenska marinen var närvarande omgående efter olyckan. Inget av det här nämns i den gjorda haveriutredningen. Vi vet också från filmmaterial att dykare har varit nere och agerat inne på lastdäcket. Det här är mer anmärkningsvärt än det kanske låter därför att haveriutredningen har förnekat att man gjort någon undersökning på fartygets lastdäck. , en av cheferna nu på , förnekar att man har varit inne på fartygets bildäck. Då undrar man vilka dykare det är som opererar inne på fartygets lastdäck. Om det nu inte är den officiella dykare och om det inte är dykare, vilka är det då som har skaffat sig tillträde till lastdäcket och opererar där inne och som det inte nämns ett enda ord om i haveriutredningen? Den frågan finns det fortfarande inget svar på. Den fråga som ställs runtom i flera länder är om det fanns en militär last ombord som efter förlisningen togs ut ur fartyget. Informationen om en militär last ombord på har funnits men konsekvent avfärdats som konspirationsteorier fram till då en pensionerad tulltjänsteman medgav att Estonia utnyttjats av Försvarsmakten för att frakta militär materiel. Regeringen tillsatte då en utredning. vet vi ledamöter i trafikutskottet som sitter här att det skrevs ett avtal mellan tull och överbefälhavare om att militärt gods som var stöldgods från det skulle kunna tas in i utan den formella tullklareringen. Vi vet att västvärlden i stort köpte det krigsmateriel. Det var inte bara försvar som var insiktsfullt eller hade intresse av det här, utan det var många länder. Vi vet från arbete att privata företag anlitats för sådana här transporter. FMV har anlitat privata företag för att transportera ut sovjetisk krigsmateriel till . Men den utredning som då tillsattes fick ett väldigt snävt mandat. Det handlade inte om att utreda allt, utan det handlade om att bara se till om försvarsmakt och FMV ansvarat för några militära transporter och om att bara granska september månad 1994, ingenting annat. Försvarsmakten erkände de två fall som tulltjänstemannen hade informerat om men sade att man inte ansvarat för någon transport under förlisningsnatten. Det kan mycket väl vara så att det svenska försvaret inte hade ansvar för någonting ombord under förlisningsnatten. Men frågan om vilken kunskap som fanns om militär materiel ombord, oavsett vem som var ansvarig om det var ett privat företag som var ansvarigt eller en kriminell organisation eller ett annat lands försvarsmakt ställdes aldrig. Den frågan kunde inte ställas därför att Hirschfeldt aldrig gavs det mandatet. Därför vet vi fortfarande inte om Estonia bar en militär last under förlisningsnatten eller inte. En sådan här militär last ombord på fartyget behöver då inte ha något med själva olycksorsaken att göra. Men det skulle förklara motivet för dem som skaffade sig tillträde till lastdäck därför att det är en omfattande undervattensoperation att öppna en tung bilramp. Det måste man ha mycket starka motiv för att göra och också omfattande resurser för att kunna genomföra. En militär last ombord skulle också kunna förklara varför den officiella haveriutredningen inte har gjort det mest grundläggande haveriutredningsarbetet som att till exempel kontrollera lastdäcket huruvida lasten var surrad på ett korrekt sätt eller inte och huruvida vattentäta skott och dörrar var stängda så som de ska vara eller inte därför att man helt enkelt förhindrades. , fru talman, går det heller inte att utesluta ett samband mellan en militär frakt och förlisningsorsaken. Det är därför som den estniska regeringens utredning är så oerhört viktig den utredning som leds av den estniske riksåklagaren och som kom med ett delbetänkande som alla vi i trafikutskottet har haft tillgängligt. Där påpekade man från den estniska sidan en rad brister och motsägelser i den officiella haveriutredningen. Man bekräftade mycket av den internationella kritiken. Man påpekade bland annat att sprängningar inne på lastdäcket som då inte har med förlisningsorsaken att göra ej har utretts. Man konstaterade också att man har motarbetats av en svensk myndighet. nekade den estniske riksåklagaren att samtala med de dykare som arbetade ombord på . Sammantaget ledde det här till att den estniska regeringen beslutade sig för att utredningen skulle få ett förlängt mandat. Man fann innehållet i den här rapporten så anmärkningsvärt att mandatet förlängdes ytterligare.