prot · GT09130 · 2006-05-29 00:00:00 — En särskild stimulanssatsning på görs 20072008 för att stimulera en utveckling av en äldreomsorg som är anpassad för ett samhälle där det bland gruppen äldre finns olika förstaspråk. Det är helt klart att förstaspråket har en speciell betydelse under ålderdomen, och äldreomsorgen måste då anpassas till detta, med viss tillgång till flerspråkiga personer med mera. De äldre håller sig allt friskare allt högre upp . Problemen och ohälsan kommer i genomsnitt vid en högre ålder jämfört med . När vårdbehoven kommer handlar det ofta om flera olika sjukdomar och åkommor . Det gör att de äldres behov är mer komplexa och sammansatta. Kraven på personalen ökar i och med detta. kommer också många anställda i äldreomsorgen att pensioneras, och det är viktigt att höja omvårdnadsyrkets status och erbjuda goda arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter. En särskild utredare kommer att tillsättas med uppdrag att föreslå ett nationellt system för yrkeskrav, kompetensutveckling och åtgärder för att underlätta den framtida kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen. För att lägga en stabil grund för det fortsatta utvecklingsarbetet håller två stora satsningar på kompetensutveckling för äldrevården på att genomföras just , Kompetensstegen och utbildningsvikariat. De här satsningarna omfattar totalt 3 ½ miljard kronor för åren 20052007. Samhället har en viktig roll att underlätta för äldre så att de kan bo kvar hemma så länge de vill. Förutom vårdinsatserna är ett viktigt område att underlätta vardagliga sysslor. För dem som behöver hjälp med att laga mat, städa och handla erbjuder kommunerna hemtjänst, men även äldre som inte är tillräckligt sjuka för att få hemtjänst kan behöva extra hjälp i hemmet. finns det olika konstruktioner när kommunen erbjuder enklare men viktig hjälp som avhjälper en rad orsaker till olyckor och problem. heter de och ibland något annat men med samma grundidé. Det har varit oklart rättsligt hur det här ska hanteras och om det är möjligt att ge hjälp utan särskild behovsprövning. Vi löser nu det lagstiftningsmässigt genom att kommunerna ges lagliga möjligheter att utan föregående behovsprövning erbjuda tjänster som förebygger skador, olycksfall eller annan ohälsa för alla som är . Det går bra för . Det goda ekonomiska läget innebär att våra gemensamma resurser växer. Vi har råd att bygga ut och förstärka den svenska välfärden. Att utveckla äldreomsorgen blir det stora kommande sociala välfärdsprojektet. Dagens ärende innebär starten på en stor, långsiktig och uthållig sammanhållen förstärkning av svensk äldreomsorg. Att utveckla välfärden för alla är för oss socialdemokrater oändligt mycket viktigare än sänkta skatter. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 67 () replik: Det går bra för , säger . Jag säger inte emot, men jag vill ändå skicka med en brasklapp. Alltfler undrar hur länge det ska vara bra och om det verkligen finns fog för att tro att det här ska vara början på en gyllene era av något slag. Det finns faktiskt motstridiga uppgifter om detta. Detta är en viktig dag, säger . Ja, det säger man varje gång man lägger fram en plan om äldreomsorgen. Men det har inte hänt så mycket. Maxtaxa inom äldreomsorgen ja, det tackar de allra rikaste för. Kommunerna går på knäna och säger att reformen inte var ordentligt kostnadsberäknad. Tandvårdsstödet, säger . Då kan inte ha läst bistra kritik av den reformen, underfinansieringen och den totala okontroll som detta har inneburit. borde läsa den innan han börjar säga någonting om tandvårdsstödet. Sedan talar om sanktioner, som också var inne på. Om en äldre person som har fått rätt till en insats inte får den av kommunen kommer kommunen att straffbeläggas av med en avgift. Då tycker jag att det ska vara självklart att den avgiften går till den gamla och sjuka. Men i betänkandet står det så här: Genom en ändring i socialtjänstlagen ska en kommun som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd åläggas betala en särskild avgift. Avgiften ska tillfalla staten. Är det med de pengarna ni ska betala , de pengar som ni inte vill förklara för mig varifrån ni vill ta? 68 () replik: Att har svårt att i kammare ge sitt stöd till bilden av att det går bra för vårt samhälle just nu kan jag förstå. Jag kan bara göra en jämförelse. Om man tar en titt på kommunsfären ser man att av kommunerna har ett överskott. De samlade vinsterna i kommunsfären är uppe i . Då kan man väl inte säga att det går speciellt dåligt i samhället utanför den här byggnaden. Jag ska ställa en fråga. tog ju upp en hel del i sitt huvudanförande. står och säger att man är för att värna och prioritera de äldre. Men du tog ju själv upp stora problem och vad ni vill göra: högkostnadsskydd för de äldre, läkemedelsförmånen, subventionerna, 25-kronan. Jag skulle vilja få veta av angående de 250 miljarderna i skattesänkning: På vilket sätt gynnar det de äldre? 69 () replik: De ska ställas mot de 240 som och regeringen har lagt på de gamla och sjuka som behöver delbetalning på sina läkemedel. är inte ett högkostnadsskydd på . Det är att kasta sten i glashus, . De 250 eller 240 miljarderna är inte aktuella. Så det behöver vi inte tala om. Jag skulle i stället vilja tala om personalen. säger att vi ska höja statusen. Jag håller med. Jag är sjuksköterska. Jag har jobbat som sjuksköterska . Jag tycker det är helt riktigt. Men det gör ni med plusjobb. Det är jobb som håller över valet och som innebär: ingen a-kassa, ingen sjukskrivning, ingen arbetsrättslig trygghet på något sätt. Hur är det att höja statusen för personalen? Jag skulle också vilja ställa en fråga till eftersom jag inte får någon förklaring angående sanktioner utan pengarna går till staten. De 50 miljonerna som ni ska ge för att stödja vård och omsorg till äldre med ett annat språk har vi föreslagit jättelänge. Ni är välkomna. Tack så mycket för att ni föreslår det! Men varför sluta med invandrare och ett annat språk? Vad händer med de döva, de stumma, de blinda? Vad händer med dem som vill flytta till ett kristet hem? Vad händer med dem som vill flytta till ett hem för homosexuella? Varför ska bara de med ett invandrarspråk få denna hjälp? 70 () replik: Jag ska svara. Sanktionsavgifterna varför staten? Vi tror inte på den variant som tillsammans med och står för. Vi tror inte på det. Vi tror inte att vi ska öppna dörren för kommunerna och ge dem en möjlighet att betala på ett sätt för att sedan kunna komma undan att åtgärda det egentliga problemet. , i skattesänkningar är borta. Under moderatstämman i hade ni med det. I den offentliga debatten kan det framstå som att är ointresserad av att sänka skatterna. Det är helt fel. Man hör ju titt som tätt i mediedebatten att de 250 miljarderna är kvar. Vi kommer att ha en valrörelse där vi kommer att ligga på och vilja ha svar på varför man ska ta bort som är betydligt mer än de kostnader som är för alla anställda inom den kommunala sektorn. Varför inte använda de pengarna för att ge en bra omsorg till de äldre människorna? 71 () replik: Jag vill haka på där slutar. Sluta att prata om de 250 miljarderna! Det är ju era siffror som ni håller på med som en taktik i valrörelsen. Det är ingen sanning . ska jag tala om en grupp människor som ligger mig mycket varmt om hjärtat. Det är de demenssjuka. 140 000 människor räknar man med lider av någon form av demenssjukdom. Vi som är här vet inte om det är just vi som kommer att vara de som kan bli sjuka framöver. Trots allt har vi i beslutat att människor med nedsatt autonomi som inte själva kan tala för sig ska komma i prioriteringsgrupp ett. Det beslutade vi 1997 i den här kammaren. Jag har då en fråga till . Vi vet att knappt två av tio behandlas för sin demenssjukdom. Varför har inte regeringen och Socialdemokraterna lyckats hitta lösningar på detta oerhört stora problem? 72 () replik: Det kan väl vara så att man från den borgerliga sidan inte vill kännas vid de 250 miljarderna i skattesänkningar och utfästelser om det. uttrycker det så här: Det har jag lovat. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill påminna om att den här repliken gäller representant.) Ja, vi lämnar det. Men det finns uttalanden från partiledare om att hela alliansen står bakom en sådan skattesänkning. När det gäller demenssjuka satsar vi 200 miljoner i ett första skede. Vi gör det för att vi ser att vi behöver få folk som anställs med kunskap inom det området. Det är en målsättning om diagnos i utskottet, men vi säger att behovet finns att anställa folk i första skedet. Därför satsar vi de 200 miljonerna. 73 () replik: Jag vill be att se till att jag får den skrift står att alliansen har bestämt sig för att sänka med 250 miljarder. och brukar förklara det så här: Eftersom vi vill ha fler människor i jobb ska fler människor betala skatt. Då blir det inte lika mycket per person. Det är en ganska enkel match. När det gäller de demenssjuka är det av vårdpersonalen som är sjuksköterskor i . När det gäller demenssjukdomar över huvud taget är de mycket speciella och fordrar kompetens. Det har alla verifierat och vidimerat. Jag är glad för att regeringen satsar på demenssjuka, , men jag skulle vilja fråga varför det inte har hänt mer . har vi valår. Jag tycker att det känns pinsamt att få besked från olika delar av landet att demenssjuka inte ens har rätt att få en adekvat utredning. Jag som sjuksköterska vet att man kan ha andra sjukdomar, kroppsliga sjukdomar, som ger samma symtom. Om man inte blir utredd kan man inte få den behandling som kanske behövs. Det kanske inte är en demenssjukdom eller alzheimer. Det kanske är en annan kroppslig sjukdom som gör att man missar någonting. Min känsla är att om man har uppnått en viss ålder är det inte lika viktigt att utreda det. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi har det som ett avstamp att från och med nu ska alla med demensliknande symtom utredas enligt de regler som finns. Kan lova mig att arbeta för detta? 74 () replik: Jag kan lova att vi i det här skedet satsar på att få in folk som jobbar runt människor med demens, med att anställa människor. Jag tror att det är en viktig del i det. Sedan är det en tioårig satsning på . I propositionen och i betänkandet framgår det tydligt att vi kommer att ha behov av att återkomma löpande, att flytta fram positionerna på områden . Våra ambitioner är att satsa de och att göra den svenska äldreomsorgen till världens bästa äldreomsorg. 75 (): Orden är stora . Jag kan inte låta bli att börja med att kommentera lite av det jag har hört. Först säger att om vi ser brister i den generella välfärden och vill fortsätta att bygga på den är det fel, för de bristerna har ju inte varit åtgärdade tidigare. Därför behöver vi inte åtgärda dem nu heller. Då menar hon Socialdemokraterna, . Jag tycker att det är en mycket märklig inställning. Sedan kommer upp. Han har uppenbarligen inte läst den nationella handlingsplanen, skulle jag vilja säga. Han säger att den medicinska vården inte är bra och att det är fel på massor och sedan reserverar sig mot fler läkartimmar i vården för de äldre, och man reserverar sig mot att man vill göra en helhet kring hemsjukvården. Det tycker jag är märkligt. Sedan säger man: Ja, men det fanns ju en handlingsplan för sisådär 1998 tror jag att det var. lägger vi fram en ny handlingsplan. Varför är det mer trovärdighet i den här då? Jo, det är en stor trovärdighet i den här handlingsplanen. Den är bra. Den täcker flera breda områden. Den innehåller till skillnad från den förra handlingsplanen lagförslag, och den innehåller resurser för redskapen för att man ska kunna genomföra det här. Är det här trovärdigt då? Nja, är det inte så att alliansen är mer trovärdig? Jag har läst deras motion till vårpropositionen. Tolv rader finns det om äldreomsorgen. Då är jag generös, för då har jag räknat också halva rader. Alliansen skriver så här: Vi ska satsa 1 miljard på äldreomsorgen. Men så går man in och tittar i tabellverket, och då hittar man 300 miljoner till valfrihetsreformen, som jag ska återkomma till. Är det trovärdigt att skriva, på de där tolv raderna som ägnas åt äldreomsorg, att man satsar 1 miljard, medan den som tittar i tabellverket kan se att det är 300 miljoner? Det är de stora ordens debatt , det hörs ju. Valet närmar sig. Jag ska prata om den nationella handlingsplanen . Äldreomsorgen är en av hörnstenarna i den generella välfärdspolitiken. Det är viktigt att vi nu går vidare och utvecklar äldreomsorgen. Den har varit satt på undantag. Det står här. av ekonomiska åtstramningar har också äldreomsorgen varit satt på undantag. Det har satsats mycket resurser på de multisjuka. Det har inte alltid räckt. Det finns en gemensam ambition hos de tre samarbetspartierna att gå vidare, och vi redovisar detta här. Är det då trovärdigt, som någon frågade? Ja, för finns det förutsättningar för att möta de här utmaningarna. Det finns starka statsfinanser, och det finns ökade resurser till kommunerna men då har vi inte råd med de gigantiska skattesänkningar som det också har talats om i debatten. Är det 250 miljoner? Är det 36 miljoner i ett första steg, som säger, eller är det som säger att skatterna ska ned till den europeiska nivån, det vill säga 250 miljoner? Det verkar vara en öppen fråga. Det har vi inte råd med om vi nu ska fixa äldreomsorgen, och det ska vi. Den plan som vi diskuterar har utarbetats i samarbete mellan , regeringen och Socialdemokraterna och i nära samarbete med , och den sträcker sig framåt. Det är en satsning som innehåller både ändringar i lagstiftningen och förstärkningar i form av ökade resurser. Vi prioriterar två områden särskilt: dels satsningar på de mest sjuka, dels en utbyggnad samt utveckling av boendet. Det handlar i korthet om att fortsätta satsa på de mest behövande, men inte bara på dem. Först och främst handlar det om de multisjuka och de demenssjuka. Det gäller också att öka tryggheten i boendet. Det senare handlar bland annat om att stimulera kommunerna att bygga ut platser i det särskilda boendet. Det har varit uppe i debatten tidigare. Men det handlar inte bara om det särskilda boendet. Det handlar också om anpassning av boenden och utbyggnad av gemensamhetslokaler för att man ska ha en större social gemenskap och kunna möta varandra. Det handlar om en parbogaranti. Det tillsätts en särskild seniorboendedelegation, och den ska ledas av . Jag vet att med flera presenterade den delegationen i går. Det handlar alltså inte enbart om att stimulera kommuner att bygga fler platser i särskilda boenden. Nej, det handlar också om att hitta och stimulera andra boendeformer som erbjuder den sociala gemenskapen, tillgängligheten och tryggheten. Det handlar också om en lagändring som gör att kommuner blir skyldiga att verkställa sina beslut om till exempel plats i särskilt boende inom rimlig tid. För äldre kvinnor och män som har det största omvårdnadsbehovet görs en förstärkning genom riktade satsningar på hemsjukvård, rehabilitering och bättre användning av läkemedel genom så kallade läkemedelsgenomgångar. Kommunerna blir ansvariga för hemsjukvården, och läkarmedverkan i hemsjukvården och de särskilda boendeformerna stärks. Att säkra läkarmedverkan i särskilda boenden och hemsjukvården har varit en viktig fråga för . Det är heller ingen hemlighet att vi har varit öppna för att i stället låta kommuner anställa läkare. Men den lösning som presenteras tycker vi är bra. Vi tror att den kommer att fungera, och gör den inte det är vi beredda att återkomma till en förnyad diskussion om det här. Demenssjuka är en särskilt utsatt grupp där vårdens kvalitet ska höjas. Den måste höjas, och därför riktar vi särskilda medel till det. I budgeten avsätter vi för det ändamålet. En stor del av äldreomsorgen utförs av anhöriga maka, make, döttrar och svärdöttrar. Det är viktigt att de insatserna bygger på en ömsesidig önskan, på frivillighet och inte på brister i äldreomsorgen. De som ändå har valt att vårda sina närmaste ska ha rätt till ett gott stöd från samhället. Därför avsatte vi 100 miljoner i budgeten för att stödja anhörigvårdare, ett stöd som ska permanentas men som vi menar också kan komma att behöva utökas om det visar sig att det finns behov av detta. Förutom att höja kvaliteten i vården och omsorgen om de äldre satsar vi på förebyggande insatser. Det innebär att vi ger kommunerna lagliga möjligheter att erbjuda generella serviceinsatser till äldre utan biståndsprövning. Man har nämnt det tidigare. Det handlar om Fixar-Malte- och Fixar-Lisatjänster, viktiga insatser för att förhindra fallolyckor men också för att skapa möjlighet för fler att bo kvar i sin invanda hemmiljö om man så vill. Förebyggande hembesök och statsbidrag till teknikutveckling är andra exempel på insatser som ska underlätta för äldre att få stöd och förebygga ohälsa. En viktig del av äldreomsorgen är personalen. Där har tillsammans med regeringen och redan satsat rejäla resurser för att höja kompetensen och kvaliteten genom att avsätta till Kompetensstegen, ett arbete som pågår i 248 av landets kommuner. En särskild utredare ska tillsättas för att föreslå ett nationellt system för yrkeskrav, kompetensutveckling och åtgärder för att underlätta den framtida kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen. Det är inte minst viktigt att notera att en utvecklingsplan för äldreomsorgen också är en viktig jämställdhetspolitisk satsning. Majoriteten inom äldreomsorgen är kvinnor som brukare, personal och anhörigvårdare. Det är också lätt att konstatera att när anhöriga vårdar sina anhöriga får män som vårdar sina anhöriga oftare stöd och hjälp av eller av döttrar än vad kvinnor som vårdar anhöriga får och att äldre kvinnor får fler läkemedel än män men också äldre och billigare sådana. Äldreomsorgen kännetecknas alltså av samma strukturer som det övriga samhället. Därför fastslår den nationella handlingsplanen att vi ska ta fram ett jämställdhetsmål för äldreomsorgen och att länsstyrelserna får i uppdrag att vid sin tillsyn av äldreomsorgen också analysera resultatet utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det kommer att bli allt viktigare att utveckla nationella styrdokument för att garantera likvärdig vård och omsorg över hela landet. Nationella styrdokument kan utgöra ett stöd på lokal nivå i arbetet med att utveckla kvaliteten, men den lokala nivån kommer utan tvekan att vara den viktigaste faktorn för hur äldreplanen kommer att få genomslag för våra äldre. Det är därför viktigt att konstatera att den nationella handlingsplanen bygger på hela vårdkedjan, på ansvar och befogenheter för alla huvudmän, på lagstiftning och på ekonomiska resurser. När jag är ute i kommuner och landsting hör jag också hur man förbereder sig för att ta sitt ansvar och sin del av det som den nationella handlingsplanen föreslår detta redan innan fattat beslut. Det finns nämligen en önskan och en vilja att inrätta servicetjänster, att satsa på personal, att satsa på hemsjukvård, att satsa på demensvård och anhörigstöd, på flerspråkiga boenden och flerspråkig personal som kan möta äldre invandrare. Man ser fram emot de lagändringar och den resursförstärkning som den nationella handlingsplanen och vårpropositionen innehåller. Egentligen finns det en stor politisk samsyn om att vi behöver förstärka och förbättra äldreomsorgen. Men det finns också en skarp skiljelinje när vi diskuterar vad vi ska göra. Det går en skiljelinje mellan oss som vill förstärka den generella omsorgen och som anser att alla ska ha tillgång till den efter behov, inte efter plånbokens storlek, och dem som vill rikta resurserna till att subventionera för de individer som har möjlighet att köpa privata tjänster, så kallade hushållsnära tjänster. Fyra av fem låginkomsttagare bland pensionärerna är kvinnor. De är inte hjälpta av subventionerade hushållsnära tjänster. Det går en skiljelinje mellan oss som långsiktigt vill satsa miljarder på att nivåhöja äldreomsorgen och dem som vill sänka skatter med om det nu var i storleksordningen 36 eller 50 miljarder, eller om det var 250 miljarder, och låta de arbetslösa och sjuka betala den skattesänkningen genom lägre ersättningsnivåer i försäkringssystemen. Det går en skiljelinje mellan oss som vill utveckla den offentliga omsorgen och dem som tror att individens inflytande ökar genom att äldreomsorgen flyttas ut på marknaden till konkurrensutsättning och avknoppning. Att vart tredje eller fjärde år tvingas byta vårdgivare är dessutom etiskt tveksamt. För oss i är det självklart att fortsätta att utveckla äldreomsorgen inom ramen för den generella välfärden. Vi menar att det betänkande som vi nu debatterar är ett stort steg i rätt riktning. Det finns en samsyn mellan de tre partier som står bakom betänkandet detta till skillnad från de 46 reservationer som de borgerliga partierna har fogat till betänkandet och av vilka mindre än en fjärdedel är gemensamma. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 76 () replik: Ja, skiljelinjen går mellan en mängd olika saker sade . Det håller jag alltså med om. Skillnaden, som jag ser det, är främst att vi inte accepterar att så många lever i utanförskap. kunde jag läsa i PRO:s valmanifest att det är viktigt med mer resurser till äldreomsorgen. Det är då viktigt att se till att utanförskapet minimeras och att alla arbetslösa får arbete. Då menar jag inte plusjobb utan riktiga arbeten där man känner en tillfredsställelse i att kunna försörja sig själv och på det sättet vara med och betala skatt till den välfärd som vi alla värnar om. Jag tror inte att vi på något sätt ska beskylla varandra för att inte vilja ha välfärd och inte vilja ge god vård och omsorg. Det vet jag att vi alla vill så ful får debatten faktiskt inte vara. En skillnad handlar, sade , om subventionerandet av hushållsnära tjänster. Men jag kan ju se hur väldigt många framstående socialdemokratiska företrädare värnar och vädjar till vänsterkartellen om införandet av skattesubventionerade hushållstjänster just för att fler ska kunna få jobb och hjälp på det sättet. Vi ser hur under en socialdemokratisk regering framgångsrikt drivit detta. frågar de: Varför gör ni inte som vi? Det är lyckosamt både för dem som får hjälp och för dem som får jobb. När det gäller att subventionera detta måste jag fråga: Visst subventionerar väl maxtaxan, som starkast av alla reformer gynnar rika? 77 () replik: Maxtaxan inom äldreomsorgen liksom inom barnomsorgen var ett sätt att bygga ut den generella välfärden, det vill säga: Man ska se till att människor har kvar pengar att leva på. Därför lade vi fram detta med att ha kvar en viss nivå. Vi sade att det inte får kosta hur mycket som helst. Egentligen borde det mesta av äldreomsorgen och barnomsorgen vara avgiftsfritt, precis som skolan. När vi har nått dithän kan vi snacka om generell välfärd. Det är ett sådant bygge jag tycker att vi ska delta i. Man ska inte bestraffas därför att man blir gammal och sjuk, utan då ska man ha tillgång till välfärdstjänsterna till en låg eller rimlig kostnad och helst avgiftsfritt. Vi är inte där . Men maxtaxereformen är en del i ett generellt välfärdsbygge. Beträffande de subventionerade hushållstjänsterna har vi lärt en del av . Där har var tionde pensionär använt sig av dem. Tror ni att det var de som har de lägsta inkomsterna i kvinnor som inte har ATP-poäng? Eller tror ni att det var de med de högsta inkomsterna som fick del av skattesubventionen, medan de som inte har några inkomster alls eller som har väldigt låga inkomster inte kunde ta del av detta och alltså inte hade tillgång till tjänsterna heller? Vill vi bygga en generell välfärd då bygger vi ut , och då bygger vi ut äldreomsorgen och har låga taxor och helst inga alls. Men dit kommer vi inte att nå inom en överskådlig framtid. Alla har tillgång till tjänsterna, oavsett plånbok. Det är generell välfärd, och det är det bygget som deltar i. 78 () replik: Ja, och det innebär att man starkt subventionerar också för dem som har råd! idé är till var och en efter behov, oavsett ålder och oavsett hur mycket pengar man har i plånboken.