prot · GU0935 · 2006-12-07 00:00:00 — Är ni beredda att riskera att utsätta minkarna för lidande därför att ni inte riktigt har kunnat klarlägga hur det är? Dessutom: Vi snackar inte om ett biologiskt beteendebehov i djurskyddslagen, utan vi snackar om ett naturligt beteende. Vem som helst som sätter minkar i frihet vet att de lever i och kring vatten. Det handlar inte om att minkarna ska behöva må så dåligt att de tappar pälsen, utan det handlar om att de ska kunna utöva sitt naturliga beteende och om att de ska kunna må bra. Det gör de inte . Utredningen kom ju fram till att det finns indikationer på att man inte lever upp till 4 § djurskyddslagen som handlar om naturligt beteende. Ska vi då inte agera redan nu? Eller ska vi vänta och forska ännu mer och komma fram till nya, kanske lite mindre ingripande för näringen, inte för minkarna åtgärder? 70 () replik: , det är ingen som vill att djuren ska fara illa eller plågas. Men ett beslut här kan riskera att det blir så. Jag kan ställa en motfråga: Hur ska man säkerställa att djuren inte dör eller fryser ihjäl? Metoden med sim- och badvatten har ju inte testats. Ingen annanstans i världen är det här testat. Vi blir då först med att lagstifta om och genomföra en sak för att sedan se om det hela verkar eller inte verkar, om djuren far illa eller inte far illa. Där tycker jag faktiskt att det rimmar lite illa i argumentationen. När det sedan gäller detta med vatten kan jag säga följande. Ja, minkarna lever nära vattendrag för fodersök. De letar efter föda därför att det är enklast där. Som tidigare nämnts klättrar inte minkar i träd. Däremot har man vid obduktion av minkar funnit att de där det finns alternativ har ätit fågelägg som ramlat ned på marken. Annars är det fisk som minkarna äter. Men det handlar alltså om fångst, om föda, så den argumentationen tycker jag att det är ganska enkelt att bemöta. 71 () replik: Vi kan börja med det enkla. Jag tror inte att minkarna är så dumma att de går ned i vattnet och står där tills det blir is. Det gör de inte i det fria och inte heller, tror jag, i farmat tillstånd. Därför tror jag inte att vi behöver vara oroliga för förfrysningsrisken i badvattnet om det nu var det som var ett problem. När det sedan gäller det här med vatten, fångst, födosök och allt sådant är det klart att minkar i det fria söker föda på olika sätt, ofta i vatten. I bur finns det inte så många olika sätt att röra sig och söka föda. Det blir en väldigt ostimulerande tillvaro. Det mår minkarna inte bra av. De är ändå anpassade till att på något sätt vara aktiva och rörliga. Så fort har aveln ändå inte gått att man helt har kunnat avla bort alla spår av vild mink. Om regeringsföreträdarna hävdar det tycker jag att de utan handske ska pröva att stoppa in en hand i en minkbur. 72 () replik: Jag har full respekt för dina åsikter och för det du framfört här, , men jag instämmer inte. Det är ganska enkelt. Du tar exemplet med is. Men ska vi nu lagstifta om att det ska finnas sim- och badvattenmöjligheter måste det kunna kontrolleras. Ska det vara vattentempererat, eller ska det finnas anläggningar där hårtorkas? Det finns inga sådana studier och inga sådana förslag. Jag menar att det blir så fel att lagstifta om någonting utan att veta hur det ska se ut. Jag är i varje fall inte beredd att riskera något sådant. Tyvärr finns det, tycker jag, de som gör det. 73 (): På en fråga från i om en öppning beträffande annan pälsdjursuppfödning gav jag ett principiellt svar. Djurskyddet är viktigt. Det är utgångspunkten, inte etiska aspekter på pälsanvändning, vilket vi också var överens om. I den efterföljande debatten med framgick att hade hund och katt i åtanke. På den punkten kan jag lugna med att säga att något sådant inte är aktuellt. Alliansen har här velat föra en seriös debatt om minknäringen där djurskyddet intar en framträdande plats, en stor del. Jag hoppas att det också, fru talman, har framkommit. Det kan inte råda någon tvekan här. Vi tar djurskyddet på allra största allvar. Avslutningsvis ställer jag mig, fru talman, bakom avståndstagande från sorgkransen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Anslagen till , och , m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU1 Anslagen till , och , m.m. (prop. 2006/07:1 delvis och redog. 2006/07:RRS2). 74 (): ska nu debattera utskottets betänkande nr 1 som omfattar anslagen till myndigheterna , och . Vi socialdemokrater har i partimotionen 2006/07:Fi244 Alla ska med inte bara några gett vår syn på inriktningen av politiken. Våra förslag syftar till att ge alla som bor här del av den goda ekonomiska utveckling som politiken under tidigare mandatperioder lagt grunden för. Vi vill bygga på den generella välfärdspolitiken och inte underminera de system som gör att långtidssjuka och arbetslösa slipper hamna i permanent underläge och fattigdom. Vi motsätter oss de försämringar som slår hårt och brutalt mot de människor som redan hamnat i svårigheter. Vi har en sammanhållen politik för ett sammanhållet . Majoriteten i bestående av de fyra borgerliga partierna fastställde i går andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i budgeten och gör en annan beräkning av statens inkomster än vad som skulle ha blivit fallet med våra förslag. När majoritet genom rambeslut väljer en annan inriktning än den vi förespråkar deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 3. Vi har dock ett särskilt yttrande i ärendet. Om vårt förslag till ramar hade vunnit gehör hade vi gjort en fördelning av anslagen till utgiftsområde 3 i enlighet med vad vi föreslår i vår partimotion. Vårt budgetalternativ bör dock ses som en helhet där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. Skattefusket är ett stort problem i vårt samhälle. Det har vi ju sett inte minst då ministrar fick avgå på grund av skattefusk eller svarta affärer. Skattefusket innebär att staten går miste om stora pengar, som skulle ha varit inbetalda och kommit det allmänna till del. Som ett led i kampen mot skattefusket ville vi utöka anslag med för att ge myndigheten möjlighet att öka informationen om konsekvenser av skattefusk, något som våra ramar hade gett möjlighet till. Vi ville ge en vidare ram till myndigheterna inom utgiftsområde 3 utöver vad regeringen föreslår i budgetpropositionen, med en särskild satsning på och . Vi efterlyser, liksom generaldirektör, en avisering om omvänd byggmoms. Jag ställer frågan till representanter för de borgerliga partierna. När kommer den? Regeringen talar ofta om skattefusk och att man vill bekämpa det. Men regeringen skjuter på åtgärderna mot skattefusk trots att man i budgetpropositionen skriver att skattefusk snedvrider konkurrensen på olika marknader, leder till utanförskap, sociala problem och orättvisa mellan olika skattebetalare. Trovärdigheten att bekämpa fusk i förmånssystemen kräver att man parallellt bekämpar skattefusket. Det krävs ett brett åtgärdsprogram för att komma åt skattefusket. Några exempel på det som vi föreslagit är: stärkt skattekontroll på , personligare och oannonserade kontroller i vissa branscher, typgodkända kassaregister i kontantbranschen och den omvända bryggmomsen. Vi har också haft förslag om bidrag till kassaregister för att små företag ska kunna införskaffa sådana. Min fråga till de borgerliga partierna blir då: När kommer det några förslag angående detta? Vilka lösningar har regeringspartierna för att komma åt skattefusket? Skattemoralen i samhället måste stärkas. Alltför många, som vi vet, tycks vara beredda att anlita barnflickor, städhjälp och hantverkare svart. Konsekvenserna av sådant beteende är, precis som regeringen själv påpekar, stora. Kunskapen om skattefusk och vad det innebär måste öka. Vårt förslag var då att ge extra resurser för att öka informationen om konsekvenserna. Vi motsätter oss också de ändringar i organisation som majoriteten i utskottet efterlyser. Den organisatoriska förändring som har beslutats av på förslag av den tidigare regeringen fungerar väl, och samarbetet mellan och leder till betydande kostnadsbesparingar. Vi avvisar majoritetens krav på en fristående . Jag vill ställa en tredje fråga till regeringspartiernas ledamöter: När vill man att en fristående ska bli till? Vilken tidsplan har ni? Vilka kostnader finns med i detta att göra en ny myndighet med egen styrelse, verksledning och en ny organisation? Har inte främst propagerat för färre myndigheter före valet? 75 (): har ett särskilt yttrande i det här ärendet. Det har vi för att vi i vårt budgetalternativ har vi sagt att vi vill ge ytterligare till och verksamhet. I vårt särskilda yttrande tar vi upp tre, som jag ser det, viktiga hållpunkter. För det första är det viktigt att vi har ett förtroende för skattesystemet, att de som beskattas också ska kunna känna förtroende för att på ett rimligt sätt kan utföra de arbetsuppgifter som vi ålägger dem att göra. För det behöver de naturligtvis resurser. Men de kan också ställa det kravet på oss att vi tillskapar ett skattesystem som är begripligt både för myndigheten och också för skattebetalarna. För det andra är det väldigt viktigt att vi bekämpar skatteundandragande och skattefusk. Det är mer än som vi kan räkna in som uteblivna skatteinkomster. kommer det naturligtvis att undergräva samhällsmoralen och samhällets funktionssätt. Man kan också tänka sig att många reformer som man skulle vilja sjösätta aldrig kan komma till stånd eftersom vi går miste om skatteinkomster, som är så oerhört viktiga för att vi ska kunna bygga vidare på vårt välfärdssamhälle. Offentliga personers agerande är oerhört viktigt för skattemoralen och för uppbyggnaden, eller rättare sagt för ett eventuellt raserande, av skattemoralen. Många som jobbar inom kan tydligt vittna om hur lätt det är för många människor att tycka att om inte han eller hon redovisar sin skatt eller gör rätt för sig, varför ska jag ställa upp och betala min skatt? Det är också en viktig del i det samhällsbygge som vi alla egentligen måste ha ett gemensamt ansvar för, naturligtvis också vi som i denna kammare debatterar det . Man ska också komma ihåg att det finns ett stort skatteundandragande i samhället. Det snedvrider konkurrensen för väldigt många företag. Det lönar sig inte att vara seriös, och det är väldigt negativt. Den tredje punkt jag tänkte ta upp och som vi skriver om i vårt särskilda yttrande handlar om regelförenklingar och hur viktigt det är att ha ett enkelt system. Vid gårdagens debatt tog jag upp detta när vi debatterade ramarna och skattedelen i finansutskottets betänkande. Jag hävdar även att krångelfaktorn kommer att öka påtagligt med regeringens förslag. Vi i skatteutskottet har tagit del av den skrivelse som har skickat med anledning av höstbudgeten och där man, efter förslag till beslut om jobbavdrag och fastighetsskatt, menar att det kommer att krävas omfattande och resurskrävande informationsinsatser. Vissa inkomstdeklarationer blir man tvingad att hantera manuellt. När det gäller frågan om begränsning av markvärde menar man att det inte ens går att förtrycka ett informationsblad, för det skulle inte bli begripligt för den som skulle läsa det materialet. Det vittnar väl lite grann om att det inte är några enklare regler som den nuvarande regeringens olika skatteförslag ger upphov till, utan snarare tvärtom. Sedan har vi ett antal förslag på ingående. Det handlar till exempel om subventionerade hushållstjänster. Man ska ålägga att hålla reda på vilka skattskyldiga det är som har utnyttjat de här tjänsterna och se till att de inte utnyttjar dem till mer än vad man ska göra enligt regelsystemet. Det gäller den sänkta arbetsgivaravgiften i tjänstesektorn. Det har i och för sig inte kommit något förslag , men man kan tänka sig att det blir uppenbara problem med gränsdragning mellan olika branscher när det gäller hur de i så fall ska beskattas. Det gäller den slopade löneskatten för människor som är . har redan påtalat att här finns det en stark grogrund för att kunna undkomma skatt genom olika typer av regler som går att kringgå. Min fråga till regeringsföreträdarna är ganska kort. Tycker ni att de förslag ni lägger fram på något sätt minskar skattekrånglet? Tycker ni att era förslag är förenliga med en likformig och rättstrygg beskattning? 76 (): Visserligen står inte utgiftsområde 3 om skatt, tull och exekution i centrum för den politiska debatten och de politiska konfliktlinjer som finns i denna kammare, men det finns vissa inslag i den socialdemokratiska reservationen i betänkandet från skatteutskottet som jag har en principiell invändning mot och som jag tycker är värda att belysa. Det gäller framför allt deras motvilja att acceptera en delning av och . Jag tycker att det är bra att vi nu kan genomföra denna delning, därför att det finns stor risk för anklagelser för att ha dubbla roller. Det finns många situationer där är målsägande, till exempel i konkursärenden, och där man också indirekt är förvaltare av samma ärende genom . Här blir som sagt samma myndighet bödel, domare och åklagare . I detta finns det stor problematik. Därför tycker jag att det är positivt att vi kan separera dessa två enheter i statsförvaltningen för att undvika den typen av anklagelser för att ha dubbla roller. Från Socialdemokraternas sida har man klagat på att detta kan skapa vissa merkostnader eftersom man håller nere kostnaderna för dessa myndigheter genom vissa synergieffekter. Jag tycker att detta är dubbelt ironiskt därför att Socialdemokraterna egentligen aldrig har gjort sig särskilt kända för att värna om skattepengar och ha en effektiv statsförvaltning. Under Socialdemokraternas tidigare regeringstid har antalet myndigheter och verk ökat rekordartat, och de har generellt sett varit ganska ointresserade av att hushålla med våra skattemedel när det gäller den här biten. Men tycker de helt plötsligt att det är viktigt, som det finns tydliga principiella invändningar mot att lyder under . Det är också ironiskt därför att de yrkar på att utöka utgiftsramarna. deltar de ju inte formellt i beslutet, men i sin partimotion yrkar de på en ökning av utgifterna för samma verksamheter. Det känns lite ironiskt att de å ena sidan hävdar att deras organisationsstruktur är effektivare som de vill ge mer pengar. Det går inte riktigt ihop. Detta får gärna förklara. Hur kommer det sig att ni inte tycker att det är principiellt viktigt att dela och ? Varför tycker ni helt plötsligt att det är viktigt att värna effektiviteten i statsförvaltningen när ni annars gärna har pytsat ut pengar hur som helst under er egen regeringstid? Varför anser ni att er organisationsstruktur är så mycket effektivare om ni anslår mer medel? För att kommentera tidigare anförande kan jag bara konstatera att också vi är måna om att minska skattefusket. Vi tror att en åtgärd för att göra det när det gäller tjänster som anlitande av barnflickor, som du tog upp, är att först och främst få ned skattetrycket. Som du säkert känner till återkommer vi till detta . Där har du en konkret lösning på ett konkret problem. 77 () replik: Vi värnar skattepengar genom att ta in dem på ett rättvist sätt för att fördela dem till allas vår gemensamma välfärd. Jag vill bara påminna om de ekonomiska morasen 19761982 och 19911994, då borgerliga regeringar fullständigt förödande sänkte landets ekonomi i botten, och är vi på väg dit igen. handlar det om stora skattesänkningar som ska betalas via sänkta ersättningar till människor som verkligen behöver dem. Vi vill satsa på därför att vi tycker att det är viktigt att bekämpa fusk. Tycker ni att det är viktigt? Vilka åtgärder vill ni vidta? Att sänka skatten motverkar inte fusket. Har du några konkreta exempel på detta? 78 () replik: Om jag först ska kommentera detta med att plocka in skattepengar på ett rättvist så är vi helt överens om att skattepengar ska plockas in på ett rättvist sätt. Sedan angående detta med det ekonomiska moraset 19761982 och 19911994 kan jag inte personligen på något sätt känna mig skyldig till detta, även om jag råkar tillhöra det parti som var med och styrde landet då. Däremot kan jag bara reflektera över att de flesta eller i princip alla nationalekonomer är helt överens om att de beslut som fattades är de som får störst påverkan på den ekonomiska situationen såsom den ser ut . Att vi har ett välstånd beror mycket på de beslut som fattades 19911994, till exempel att vi lät vår valuta flyta fritt, att vi fick en självständig riksbank. I konsekvens av samma resonemang var de ekonomiska problem som fanns då en följd av den dåliga ekonomiska politik som ni förde . Du svarade inte på mina frågor. Varför tycker inte du att det finns en principiell poäng i att dela och ? Ska och vara såväl bödel som åklagare och domare i ärenden som gäller enskilda människor? Vi tycker inte det. Vi tycker att det finns en klar principiell poäng i att separera dessa myndigheter. Detta har ni inte gett något svar på. 79 () replik: Det fanns poänger med att och skulle samverka, inte minst var det kostnadsbesparande, och ha samma stöd. Att skilja dem åt tror jag inte har någon principiell betydelse för det arbete som de har att utföra. Jag får inget svar på vad ni har för konkreta åtgärder mot skattefusket. Mer än 100 miljarder försvinner från staten ibland sägs det att det är 80 och ibland att det är 120 miljarder beroende på svartjobb och skattefusk av olika slag. Vilka förslag har ni för att åtgärda detta? 80 () replik: Jag tycker att det är lite komiskt att ni efter det att den borgerliga regeringen lade fram sin budget har klagat över att vi gör för stora förändringar, att vi gör för mycket och att det är för många förslag som vi inte har hunnit bereda, medan ni nu helt plötsligt klagar på att vi inte har hunnit med tillräckligt mycket. Vi kommer att aktivt arbeta för att motverka skattefusk, inte minst genom att införa skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Vi tror att det kommer att vara en bra åtgärd för att göra en verksamhet som i stor utsträckning är svart till vit och på så sätt öka skatteintäkterna och finansiera reformen. Jag vill fortfarande återknyta till detta om att göra till en egen myndighet. Du verkar inte över huvud taget vara intresserad av att reflektera över det faktum att en enskild borgenär indirekt hänvisas till när en fordring ska verkställas, som indirekt är huvudkonkurrent om de ekonomiska medel som fordringen syftar till att inbringa. Det är ett principiellt stort problem. Ni har inte svarat på detta. En statlig utredning under den tidigare regeringens tid belyste tydligt det principiellt felaktiga i att inte ha två separata myndigheter för att sköta denna funktion. Ni har inte svarat på dessa frågor tidigare och ni svarar inte på dem . 81 () replik: Regeringen skrev ju i budgetpropositionen att man skulle ta krafttag mot skattefusket. Därför är det ju en väldigt berättigad fråga som ställer och som jag tänker spinna vidare på. När det gäller den omvända byggmomsen sade regeringen för sedan att man hade fattat beslut . Det finns alltså regeringsbeslut om det. Det är klart, och jag tycker att det är väldigt bra att vi har fått det beskedet. Just inom byggbranschen planerar man ju att ha någon typ av gemensam aktion, både på arbetsgivarsidan och på den fackliga sidan, och det är väl synnerligen bra att jobba ihop på det sättet för att komma åt fusk som egentligen är väldigt besvärligt just för den branschen. Jag tror att man kan ha en liknande typ av samarbete även inom andra branscher, och det tror jag att det är möjligt att man har också. Jag ställde en fråga i mitt anförande. Jag noterade att använde hela sitt anförande till att svara och helt negligerade mig, men får en ny möjlighet här. Min fråga gällde följande: Tycker du, , och regeringssidan att de olika typer av förslag ni lägger fram stämmer överens med vad vi menar med en likformig beskattning, och hur ser ni på problematiken kring rättstryggheten när det gäller hur man ska tillämpa alla era förslag? 82 () replik: Först vill jag bara säga att jag i stort instämmer med ditt inledningsanförande, , där du pratade om just att det är viktigt att värna skattemoralen. Precis som du själv konstaterade är det här någonting som finns med i regeringsförklaringen också. Däremot tycker jag att det kanske kan bli lite larvigt med ett sådant ganska högtravande anförande som du framförde till förmån för att ge 75 miljoner mer i anslag till utgiftsområde 3. Jag tror inte att de 75 miljonerna kommer att göra så otroligt stor skillnad eller kommer att innebära att skattemoralen antingen raseras fullständigt eller når några högre nivåer så att människor kommer att betala sina skatter i större utsträckning. Men som sagt: Vi får återkomma med flera förslag för hur vi ska arbeta för att förbättra skattemoralen, och återigen: Vi ska göra det inte minst genom att genomföra skattelättnader. När det gäller likformig beskattning och rättstryggheten i de skattesänkningar som vi föreslår ser inte jag några problem alls. Du får gärna bli mer specifik om på vilka punkter som du tycker att det finns ett problem vad gäller våra skattesänkningsförslag. Vi har haft en tydlig inriktning på att det ska löna sig att arbeta och på att stimulera till att gå i arbete. På vilket sätt det skulle innebära att det finns en bristande rättstrygghet i de skattesänkningsförslag som vi har, det kan inte jag se. 83 () replik: Det är möjligt att det var larvigt, det jag sade. Jag tror naturligtvis inte att de 75 miljoner som vi vill tillföra ytterligare är det avgörande. De 100 miljarder som inte kommer in i skatteinkomster står inte och faller med de . Jag tror inte att någon som satt och lyssnade på mitt anförande fick den uppfattningen heller. Skulle det vara så får jag väl tänka över hur jag uttrycker mig från talarstolen. Det jag däremot gjorde var att jag pekade på ett väldigt stort problem för oss som har att hantera stora summor, och också för , som har att ta in de skatter som vi fattar beslut om här. Det är ju så man ska tolka det inlägg som jag hade. Sedan går jag över till frågan om likformig beskattning och problem med rättstrygghet. Jag tycker nog att det är ganska viktigt att så långt som möjligt försöka vidmakthålla en likformig beskattning, alltså att människor ska beskattas på samma sätt så att vi inte har den ena gruppen si och den andra gruppen så och den ena branschen på ett sätt och en annan, närliggande bransch på ett annat, därför att det är då vi får de här gränsdragningsproblemen. Det är då väldigt många känner att man missgynnas i skattesystemet, och det är då många människor känner att det finns en väldigt stark rättsotrygghet inbyggd i hela systemet. Det är det jag menar med mina frågor. Då tog jag som exempel några förslag som ni från regeringssidan har lagt fram, till exempel sänkt arbetsgivaravgift i tjänstesektorn och slopad löneskatt för människor som är . Det finns andra exempel också, men jag hinner inte dra flera. Det var det jag talade om, om jag då ska förtydliga min fråga till . 84 () replik: Det gläder mig verkligen att jag har hittat en ideologisk frände i när det gäller likformighetsprincipen i beskattning. Då antar jag att du också kommer att tillsammans med mig argumentera för platt skatt och en totalt likformig beskattning på inkomst. Det är jag mycket glad över. Syftet med de åtgärder som alliansen föreslår vad gäller sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt skatt på förvärvsinkomst för långtidsarbetslösa som går tillbaka till arbete har ju varit att angripa ett konkret problem, ett konkret problem bestående av att 1 ½ miljon människor står utanför arbetsmarknaden. rättare sagt väldigt ofta kan det finnas en princip om att adressera konkreta problem och hitta lösningar på de problemen snarare än att i alla lägen värna likformigheten. Men om vi nu ska syfta till likformighet som princip i skattesystemen så gläder det mig att vi kan vara överens om platt skatt i alla fall.