prot · GT0959 · 2006-01-20 00:00:00 — Den som driver ett företag och därmed yrkesmässigt levererar kött av vilt till detaljhandeln ska ha tillgång till en lokal som säkerställer att hanteringen av köttet sker på ett hygieniskt sätt. Detta gäller oavsett djurslag och är i linje med vad som gäller . Min grundinställning är att reglerna ska vara så generösa och flexibla som möjligt så att de inte försvårar för verksamhetsutövarna. Så länge det finns sjukdomar hos vilda djur som kan ge upphov till risker för konsumenterna anser jag dock att det är angeläget att upprätthålla ett regelverk kring sådant kött när det säljs till konsumenter i livsmedelsbutiker eller serveras på restauranger, oavsett om leverantören överlämnar större eller mindre mängder kött. Genom att öppna för mer fri hantering av det mindre riskfyllda köttet men behålla kraven på besiktning för de djurslag som vi vet är förknippade med vissa sjukdomar torde vi nå en balans mellan konsumentskyddet och vikten av flexibilitet i lagstiftningen. 9 (): Tack för ett försök till ett svar. Okej, ett svar är det, men det är inte speciellt nöjaktigt. Jag ska strax beskriva varför. Ministern har återigen, påstår jag, försökt att tala runt och inte lämna något konkret svar. Bakgrunden är att vi har en näring med hjortuppfödning med ca 370 hägn i landet. Det är ungefär 5 800 djur som slaktas. Vi talar om kött. Jag påstår att detta är en av de bästa köttsorterna vi möjligen kan få på marknaden eftersom det har låg fetthalt och hög proteinhalt. Kontrollen har hitintills varit alldeles utmärkt. Mig veterligt har det inte varit några som helst bekymmer. Inom näringen vill man ha den kontroll som finns. Det är inte kontrollen som sådan man slår ifrån sig. Det är en typisk småskalig verksamhet. Sedan kom den gemensamma EU-lagstiftningen, som man absolut inte motsätter sig. Det handlar snarare om det sätt nu väljer att hantera situationen på. Det är där kritiken kommer in. , precis som jordbruksministern har omtalat, gick ut med en remiss. Det märkliga notera nu det jordbruksministern är att den största sammanslutningen för hjorthägnen inte fick möjlighet att svara på remissen eftersom man inte fick den, vilket är anmärkningsvärt. Man försökte då med egna kontakter i både augusti, att få till stånd ett möte med . Det kunde man inte få . Då kunde man inte heller lämna besked på vilket sätt man skulle kunna hantera hjorthägn, hägnade hjortar, och viltbesiktning av dem. har man kunnat tillkalla en lokal distriktsveterinär som har haft kompetens för viltköttsbesiktning, och man har då fått en viltköttsstämpel som visar att köttet är kontrollerat. Det har fungerat alldeles utmärkt. Det finns fyra godkända viltslaktsanläggningar i landet. Ska man skapa en egen anläggning kostar det . Det är precis vad jordbruksministern säger i sitt svar. Det skulle innebära att det måste läggas på på priset på köttet från uppfödarnas sida för att bli av med det om också den kapitalkostnaden ska läggas till. Det är fullständigt orimligt. Jag ställde en fråga till jordbruksministern , och jag fick ett svar . Då var det kvar innan lagstiftningen skulle träda i kraft. Jordbruksministern hänvisade till att beslut inte var fattat om på vilket sätt anpassningen till svenska regler skulle göras. Märk väl: kvar. Sedan ville jordbruksministern inte lägga sig i den pågående processen. Har det fattats beslut om hur den nya lagstiftningen ska implementeras i , jordbruksministern? Är det klart? Det framgick definitivt inte av svaret. 10 Jordbruksminister (): Jag håller med om att hjortköttet är ett mycket bra kött. Det är magert, det innehåller mycket mineraler och det är gott. Jag håller med om att vi ska främja den småskaliga livsmedelsproduktionen. Det är något som regeringen uppmärksammade när vi lade en skrivelse på bord om hur vi generellt vill arbeta för att underlätta. Det handlar om att se till att regelverk anpassas. Det handlar om att underlätta för de småskaliga producenterna att utveckla sin kompetens och att nå marknaden. Jag hoppas att vi är överens om att vi inte kan göra avkall på konsumenternas trygghet och säkerhet. Vi har tyvärr några viltslag som kan göra oss sjuka om vi äter felaktigt hanterat kött. Det handlar om vildsvin, björn och hjort. Därför måste vi vara otroligt noggranna, även om vi i samband med en omställning kan få vissa problem flaskhalsar. Jag har tagit del av en del av den kommunikation som har haft med berörda. Jag beklagar i den mån remissen inte har träffat alla berörda. Men det finns alltid ett utrymme för den som är berörd att lämna in ett remissvar till den aktuella myndigheten. Det är ett bra regelverk som vi nu sätter i sjön. Det handlar om hygienpaketet, som vi har förhandlat fram inom EU. Det ska ge oss ett system där vi har säkerhet från jord till bord. Det ska vara ett system som ger oss flexibilitet, som är baserat på en riskanalys. Vi ska lägga våra resurser där vi har de största riskerna. Den nya lagstiftningen, som är en direkt tillämplig förordning, ska fyllas ut med nationella bestämmelser. Den trädde i kraft . har beslutat om föreskrifter som behövs för att leva upp till de regler som finns i den direkt tillämpliga förordningen. Regeringen beslutade i går om en lagrådsremiss för att utreda de frågor som måste hanteras med nationell lagstiftning. Det är ett stort paket, och det är många förändringar. I vissa fall måste vi ompröva system som vi har haft tidigare. Systemet med personlig viltstämpel kan vi inte ha kvar på grund av att det inte finns någon rättslig grund inom . Vi måste försöka hitta andra system. Jag medger att detta med vilthanteringsanläggningar i det korta perspektivet kan vara en trång sektor. Men det är fel att det bara finns fyra anläggningar. Det finns tolv anläggningar , och det finns närmare 20 ansökningar om godkännande som hanterar med hög prioritet. Dessutom är det möjligt att använda anläggningar för slakt av tamboskap och godkända slakterier för hägnat vilt, och då har vi ytterligare ett femtiotal anläggningar. Jag har här en karta som visar var vi har hägnen, var vi har vilthanteringsanläggningarna och var vi har dem som prövas av . Det ser inte så dåligt ut, . 11 (): Jag ska citera en mening i det frågesvar som jag fick . Där säger jordbruksministern följande: Eftersom småskalig livsmedelsverksamhet är en viktig del i en hållbar utveckling av vår landsbygd ligger den mig varmt om hjärtat och det är därför angeläget att underlätta denna verksamhet. Då hade man alltså inte fattat något beslut, som jag sade tidigare. är det pågående lagstiftning började gälla. I det interpellationssvar som jag har fått upprepar jordbruksministern detta, som vi har hört här: Min grundinställning är att reglerna ska vara så generösa och flexibla som möjligt så att de inte försvårar för verksamhetsutövarna. Jordbruksministern säger alltså inte försvårar för verksamhetsutövarna. Men det är exakt det som den svenska tillämpningen gör. Man har inte lämnat något tydligt svar. fick vi helt plötsligt se en karta, som uppenbarligen inte är känd för någon annan än jordbruksministern. Enligt uppgift är det i så fall temporära tillstånd som har lämnats. Det har jag inhämtat via hörsägen, men det är inte klart utsagt att de skulle vara godkända. Vad som händer här framöver vet vi inte. Uppenbarligen tänker inte jordbruksministern vidta några åtgärder, eftersom hon tycker att det är bra som det är. Man är då beredd att öka kostnaderna för den här hanteringen, som gör att detta kött inte kommer att kunna försäljas i samma utsträckning som . Det har ingen som helst grund i att detta kött på något sätt skulle ha varit farligt, eftersom kontrollen redan har funnits. Kontrollen har redan funnits fast på ett annorlunda sätt. Jag upprepar: Man motsätter sig inte kontrollen. Det är formen för den nya kontrollen som jordbruksministern inte har förmågan att hantera och implementera på ett för näringen godtagbart sätt. I det här fallet talar jordbruksministern bara om konsumenterna och väldigt lite om näringen som sådan. Därför vill jag uppmana jordbruksministern att återgå till den tidigare ordningen. Den fungerade ju. Återigen: Kan jordbruksministern påvisa att någon har insjuknat på grund av att man har ätit hjortkött som har gått igenom den traditionella och hittillsvarande kontrollen? Varför använder man inte ett nationellt undantag i det här sammanhanget? Jag är helt övertygad om att det finns lösningar. Andra länder lyckas i regel, men ska alltid följa allting till varje kommatecken. är det alltså den här lagen trädde i kraft, och jordbruksministern är uppenbarligen nöjd. Jag kan säga att det är inte näringen. Man är inte nöjd därför att detta äventyrar väldigt många av dessa hägn. Man motsätter sig alltså inte att besiktning ska ske, utan man bara konstaterar att ett antal hägn nu helt i onödan kommer att slås ut av kostnadsskäl, därför att regeringen inte har varit beredd att ta till sig och vidta åtgärder som gör att det här hade gått smidigt. Det hade kunnat gå, men är man mitt uppe i slakten. Det är alltså fem över tolv. 12 Jordbruksminister (): Jag tror att jag får upprepa vad jag sade i mitt första inlägg, . Jag har vidtagit ett antal åtgärder för att främja småskalig livsmedelsproduktion. Den ligger mig mycket varmt om hjärtat. Jag har en stor tilltro till den produktion på landsbygden som är baserad i de areella näringarna. Det är en produktion som kommer att bidra till småföretagande och till en levande landsbygd. Jag tycker att bortser från realiteter. Att säga att vi ska hålla fast vid ett system som vi har haft tidigare det har i och för sig fungerat, även om vi har varit medvetna om att det har funnits kritik från EU när det svart på vitt sägs att det inte finns någon rättslig grund är inte hållbart. Det är inte att hjälpa näringen att hålla fast vid någonting som kan ifrågasättas rättsligt inom EU. Därför ska vi hitta andra lösningar. Vårt livsmedelsverk har jobbat med hög prioritet för att få ytterligare vilthanteringsanläggningar godkända. Jag visade kartan. Det är inte fyra stycken, utan det är betydligt fler. Den flaskhalsen har vi jobbat hårt med. Jag måste återigen betona att vi inte kan tala om att förenkla för näringen om det skulle innebära att det blir en ökad risk för konsumenterna. Konsumenttryggheten måste vara i första rummet. Vi pratar om tuberkulos, en väldigt farlig sjukdom. Jag menar att vi är på rätt väg. När det gäller att regelverket inte har varit på plats: Det är en förordning, som är direkt tillämplig, som började gälla . Det som kommer i lagrådsremissen är att fylla ut med vissa saker som gäller det nationella ansvaret, tillsyn med mera. har haft en kommunikation med den berörda branschen. Man kan alltid önska att den hade varit snabbare, att den hade varit tydligare i vissa avseenden, men det finns en kommunikation och en uttalad ambition från att med hög prioritet hantera de här frågorna om flaskhalsen kring slakten. 13 (): Jordbruksministern sade precis nu att man inte får medverka till någonting som ökar riskerna. Det innebär att den hittillsvarande kontrollen skulle öka riskerna för den här typen av verksamhet. Det innebär att jordbruksministern har suttit helt overksam tidigare och riskerat konsumenternas hälsa genom att inte vidta åtgärder innan. Det är också anmärkningsvärt. Jag påstår att den hittillsvarande kontrollen har varit tillfyllest, för vi kan inte uppvisa att det har varit några problem. Det problem som uppstår är alltså, enligt helt nya uppgifter för mig och uppenbarligen också för näringen, att det finns ett antal anläggningar. Det innebär att varje djurkropp måste lastas, förmodligen på ett speciellt sätt, och köras kyld till de här anläggningarna. Vem ska betala merkostnaden? Jo, den merkostnaden kommer att slås ut på konsumenterna. Konsumenterna kommer inte att välja hjortkött därför att det blir för dyrt, och då kommer ett antal anläggningar att slås ut. Det här är enkel matematik, men jordbruksminister väljer att vara konsumentminister. Hon väljer också att stillatigande åse att ett antal anläggningar nu kommer att slås ut. Det är ett glesbygdsproblem, vilket bekymrar mig oerhört mycket. Detta görs alltså mot en näring som verkligen bryr sig och som har tagit egna initiativ när det gäller just tuberkuloskontrollen. Jag ställer mig avslutningsvis frågan: Är detta flexibilitet och generositet, som jordbruksministern påstår att hon står för? Är detta glesbygdspolitik? Är detta omställning till ny verksamhet? Nej, byråkraterna vinner över Socialdemokraterna och över sunt förnuft. Och det är djupt beklagligt för en hel näring. 14 Jordbruksminister (): Jag får upprepa det som jag har sagt en tredje gång. Uppenbarligen förstår inte vad jag säger om förändringen. Vi har haft ett system med nollslakterier och personlig viltstämpel. Vi kan inte ha kvar det systemet på grund av att det saknas rättslig grund. Därför måste vi nu utveckla en annan hantering av denna fråga. Vi ska inte göra avkall på säkerheten för konsumenterna. Men här finns det en möjlighet på grund av att vi har jobbat bra med dessa frågor om djurhälsan. Vi har en mycket bra hälsostatus bland våra hjortar. Och en lösning skulle vara att vi helt undantar besättningar som har friförklarats från tuberkulos från den här kontrollhanteringen. Då skulle vi få en ökad effektivitet, och vi skulle sänka kostnaderna i branschen. Och jag har erfarit att nu arbetar med den typen av åtgärder. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2005/06:149 om vräkta barnfamiljer 15 Statsrådet (): har ställt fyra frågor till mig om vräkta barnfamiljer. 1.Vilka åtgärder avser jag att vidta för att den kunskap som redan finns hos om vräkta barnfamiljer ska tas till vara? 2.Vilka åtgärder avser jag att vidta för att antalet vräkningar av barnfamiljer ska minska? 3.Avser jag att ändra på det gällande regelverket så att får möjlighet att betala hyreskostnaden direkt till värden? 4.Vilka åtgärder avser jag att vidta för att alla barn ska få ett tryggt boende? Regeringen har bland annat prioriterat frågor om barn som lever i ekonomisk utsatthet. redovisade en arbetsgrupp inom som haft i uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer sitt arbete. Rapporten utsatta barn innehöll en forskningsrapport som uppskattade antalet vräkta barn till mellan 1 500 och 2 000. Av rapporten framgick vidare att det fanns brister i handläggning av ärenden där barnfamiljer hotas av vräkning eller blir vräkta. Med anledning av dessa alarmerande siffror tillsattes Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljermed uppdrag att särskilt analysera arbete för att förebygga och förhindra att barnfamiljer vräks men också dess arbete i de fall barnfamiljer blivit vräkta. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Vräkning och hemlöshet drabbar också barn. ifrågasätter utredningens bedömning om att kunskap om vräkningar är bristfällig och menar att har kunskap om varför barnfamiljer vräks. Jag skulle önska att så vore fallet, men utredningens egna undersökningar bland annat en enkät till samtliga kommuner visade att kunskaper om och insatser för barnfamiljer som hotas av vräkning är mycket varierande i såväl omfattning som innehåll och kvalitet. Ytterst få av de kommuner där barnfamiljer blivit vräkta kunde exakt ange hur många barn som var berörda och angav som skäl till detta att de inte för sådan statistik. Man kunde därför inte heller beskriva hur bostadssituationen hade lösts för barnen. Endast ett fåtal kommuner hade dokumentation som beskriver hur arbetar med barnfamiljer som hotas av vräkning eller har blivit vräkta och hur till exempel barnen själva uppmärksammas och kommer till tals. Några goda exempel finns där man arbetar strukturerat med ärenden om vräkning. Också i de projekt som fått stöd av genom regeringens hemlöshetssatsning och som riktar sig till barnfamiljer finns viss kunskap. Det är givetvis angeläget att den kunskap som redan finns sprids. kommer att publicera en rapport om de hemlöshetsprojekt som fått ekonomiskt stöd och i anslutning till det också anordna konferenser. För att minska antalet vräkningar bland barnfamiljer skulle det enligt utredningen vara tillräckligt att följer befintliga bestämmelser i socialtjänstlagen och i socialtjänstförordningen samt i hyreslagen. Eftersom utredningens erfarenheter visar att det på många håll inte fungerar tillfredsställande behöver ansvar tydliggöras. Utredningen föreslår att blir skyldig att utse en handläggare i ett ärende där en hyresvärd informerar om att ansökan om avhysning lämnats till kronofogdemyndigheten och att redan i det skedet inleda samverkan med hyresvärden. Utredningen föreslår också att hyreslagen ska ses över dels för att göra den tydligare och mer pedagogisk, dels för att undersöka om och i så fall hur ett barnperspektiv kan integreras i lagen. Någon ändring av socialtjänstlagen så att kan betala hyran direkt till hyresvärden behövs inte det är möjligt och görs . Det är angeläget att se till att följer den lagstiftning som finns så att alla barn får det trygga boende de har rätt till. Det är bland annat en uppgift för länsstyrelsernas tillsyn att följa upp att så sker. Men precis som utredningen konstaterar kan inte ensam lösa problemen med barnfamiljer som vräks. Det är lika angeläget att kommunerna använder sig av de bostadspolitiska instrument som de förfogar över. Det kan bland annat ske genom att kommunen ger tydliga ägardirektiv till sina bostadsföretag och genom att inrätta bostadsförmedling för att få viktig kunskap om hur efterfrågan och behov ser ut hos dem som söker bostad i kommunen och tillgodose behov av bostad. 16 (): Jag tackar statsrådet för svaret. I går diskuterades betänkandet Arbetet med att förverkliga i och andra barnfrågor här i kammaren. Då diskuterades också den motion från som har ett barnperspektiv när det gäller vräkningar av barnfamiljer. Men tyvärr fick den inte genomslag. Med all respekt för statsrådets svar och för den utredning som har gjorts om vräkningar av barnfamiljer känner jag mig väldigt besviken därför att de förslag som läggs fram är uddlösa. Jag tycker att det handlar om pseudoåtgärder. Man anför att inte har kunskaper om vräkningar av barnfamiljer. Trots de enkäter som har skickats ut tror jag inte ett dugg på detta eftersom vräkningar av barn är en mycket gammal företeelse. Redan när jag var ute och jobbade med detta förekom det hyresskulder och vräkningar av barnfamiljer. Det är bara anmärkningsvärt att det har gått och att man inte har satt ned foten . Jag tror att det är fråga om en sammanblandning att inte kan redovisa statistik och att man saknar kunskap. Det föreslås också att ska skriva en om dessa ärenden. Jag tycker att det är ett alarmerande underbetyg för socionomerna som efter lång högskoleutbildning behöver en handlägga vräkningsärenden. Hur ser socialministern på det? Är det inte dags att se över utbildningen i så fall? I utredningen anförs också att man måste förtydliga ansvar och att vräkningar egentligen inte borde ske. Jag tycker att den är tydlig. Vi har ett barnperspektiv barns bästa i socialtjänstlagens portalparagraf, och vi har skrivningar om kommunens yttersta ansvar. Jag tror inte att det handlar om skrivningar utan mer om det som faktiskt har framkommit i utredningen i svar på enkäter och där man lyfter vad detta handlar om. Det handlar om upprepade hyresskulder, att man inte sköter avbetalningsplaner, att hyresvärden har tröttnat, att familjen inte vill samarbeta, att familjen prioriterar annat än hyran eller att till exempel har fått sen kännedom om detta. Min fråga till statsrådet är: Av vilken anledning tar man inte upp den här allvarliga problematiken och sätter ned foten och lämnar förslag på detta? Det är ju precis detta som det handlar om och som också vi i har lämnat förslag på. Det finns alltså inte någon familj vågar jag påstå som saknar inkomster och som fullgör sina krav på att söka jobb och så vidare som inte får sin hyra betald av . Det handlar om helt andra saker. Med tanke på att det ska finnas ett barnperspektiv i det här undrar jag: Av vilken anledning vågar man inte sätta ned foten? 17 Statsrådet (): Jag ska börja med att reda ut bakgrunden till utredningen. Det visade sig att när gjorde en rapport om ekonomiskt utsatta familjer kunde man också konstatera att så många som uppemot 1 000 barnfamiljer vräktes , det var 2001. När jag såg det drog jag slutsatsen att det är en situation som aldrig egentligen ska behöva uppstå med gällande lagstiftning och med den struktur som redan finns i kommunerna. Jag undrade då: Vad är det som brister? Vad är det för något som inte fungerar lokalt? Det var bakgrunden till den utredning som sedan , en av dem i som har lång erfarenhet av socialt arbete med de här frågorna, fick i uppdrag att göra och som han nu redovisat. Han föreslog inga lagändringar, däremot en skärpning av socialtjänstförordningen och andra förslag där regeringen själv och myndigheterna kan besluta. Han kunde ändå konstatera att det viktiga var att försöka se till att arbetade mer aktivt än vad den gjorde och att man fick kunskap och vetskap när det hade uppkommit en hyresskuld och när en vräkning var på gång. Det var ofta där som det klickade. Det är den vägen som utredningen föreslår, och jag tror också att det är den riktiga vägen att gå. Möjligheten att betala hyran direkt från socialtjänst till hyresvärden finns redan och utnyttjas också. I det avseendet föreslog utredningen inte heller någon ändring. Sedan tror jag i och för sig att snävar in frågan alldeles för mycket. Hon säger att huvudfrågan är att familjer kanske inte prioriterar hyresbetalningar. Det är där hon lägger krutet i sitt anförande. Jag hävdar att det är en alldeles för snäv syn. Den fråga man måste ställa sig är: Varför har vi så många som har så låga inkomster att de har svårt att betala hyran och kan hamna i en hyresskuldssituation? Då blir frågan mycket vidare. Det handlar om den allmänna ekonomiska politiken. Där har väldigt mycket att redovisa. Alla insatser som föreslår faller platt till marken om man inte har en politik som innebär att låginkomsttagarna får det bättre. Tvärtom har högeralliansen en politik som successivt och systematiskt markerar ut låginkomsttagare och försämrar låginkomsttagarnas ekonomiska förhållanden. Med den politik vi har fört , , har socialbidragstagandet minskat dramatiskt, av antalet hushåll som har behövt socialbidrag. 150 000 färre hushåll behöver gå på socialbidrag än 1997. Vi har också sett att antalet vräkningar nu minskar. Jag fick uppgift om det i går. Det är en följd av att vi har jobbat med att dels öka sysselsättningen, dels höja reallönerna, dels höja barnbidragen. Dessutom har vi stärkt hela välfärden på den sidan. Men jag bävar för en situation där vi skulle ha ett regeringsskifte och vi fick se de dramatiska nedskärningar i trygghetssystemen som ni nu föreslår. Hur många fler vräkningar skulle vi inte få se då? Hur många fler hushåll skulle vi då inte se gå till ? Hur många fler barn skulle inte behöva hamna i den traumatiska situationen att magasinera sina leksaker och inte kunna ta hem sina kompisar på besök? Det är den sociala situation som högeralliansen målar upp för inför valrörelsen, som ni har dragit i gång. 18 (): Jag lyssnade på statsrådets beskrivning av högeralliansen, den skräckinjagande högeralliansen. Jag som har jobbat inom och sett de här människorna gå till och söka bidrag önskar inget hellre än att de fick möjligheter till arbete, att det fanns en annan politik så att de kunde känna egen makt och få en plats i samhället. Det är inte bara socialdemokrater som är solidariska, utan det är något som finns även i den så kallade högeralliansen. När det gäller hyresskulder pratade jag med en chef för individ- och familjeomsorgen som just har ett ansvar för ekonomiskt bistånd till barnfamiljer. Följande berättelse fick jag. I den aktuella medelstora kommunen finns ungefär 400 barnfamiljer som uppbär ekonomiskt försörjningsstöd.