prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — För det tredje vill jag säga att vi som är för ett svenskt EU-medlemskap men vill göra EU mer socialliberalt och mindre råkapitalistiskt marknadsliberalt har all anledning att stärka det nordiska samarbetet, för det är en plattform från vilken vi mer framgångsrikt kan arbeta för detta mål. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 16 § Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU17 Internationella frågor om hållbar utveckling och miljö. 83 (): Redan i den tidigare debatten om det nordiska samarbetet kom vi in på miljöfrågorna. Jag vill inledningsvis konstatera att jag står bakom alla de reservationer i detta betänkande där det står ett m, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1. är hotbilden inte densamma som under det . har klimat och miljö samt länken miljö och fattigdom visat sig ha betydligt större inflytande på hoten i världen. Mellanstatliga konflikter kan komma att se annorlunda ut när man är osams om miljöutsläpp, tillgången till vatten eller utsläpp i vatten. Det gäller att vi stärker FN:s arbete på miljöområdet. Det gäller att vi stärker FN:s arbete när det gäller att garantera friskt och bra vatten för alla människor. Jag kommer att uppehålla mig en hel del vid . och är de stora tillväxtekonomierna som kan vara intressanta att diskutera. mirakelekonomi är kanske inte så mycket ett mirakel när man räknar in miljöförstöringen. Ett exempel är bensenutsläppet , då tolv miljoner människor fick sitt färskvatten fördärvat och förgiftat. Det finns fortfarande gift i vattnet i de ryska delarna av floderna. Det har sin grund i utsläppet av bensen. är en av världens mest miljöförstörda städer, och är lungcancer dödsorsak nr 1 i . En Nasasatellit fotograferade kvällsbilder av och upptäckte då en opak smog som låg som ett svaveltäcke över huvudstaden. Det är inte konstigt att sådant händer i just . har varit utsatt för kommunistisk diktatur. Det är inte konstigt att det inträffar miljöförstöring i ett land med den typen av regim. Vi såg det i . Vi såg det i . Vi har sett på hur en kommunistisk regim förstört ett lands miljö. Man använder sig av rovdrift på naturtillgångar. Människor har inget värde. Det spelar ingen roll om några gruvarbetare dör, vi skickar in några till. Så tycks det kinesiska resonera. Det är ett cyniskt sätt att agera. Det visar sig att folk även i tar ställning mot miljöförstöringen, precis som man gjorde i forna , och andra öststater. De blir aktiva. En support av miljörörelsen i kan säkert främja utvecklingen av demokrati, mänskliga rättigheter och en rättsstat. Miljörörelsen har stor betydelse. Den kvinnliga miljöaktivisten fängslades redan i samband med massakern på . Hon släpptes senare och har lett protester mot det stora dammprojektet i . i har dessutom funnit att mängder av svavel och andra farliga ämnen når från . Trots att miljöchef avgått och 30 projekt värda lagts ned har mycket lite ändrats i politik. använder man tekniken att dölja och neka tills man blir överbevisad, precis som i alla andra kommuniststater. Man erkänner inga fel. Man erkänner inte utsläpp förrän man blivit överbevisad. Man erkänner inte smitta förrän det är alldeles uppenbart varifrån smittan kommer. I ett kommunistiskt samhälle är risken stor att budbäraren av det dåliga budskapet blir skjuten. Därför törs budbäraren inte meddela makthavaren vad som pågår. prioritering är politisk stabilitet och ekonomisk tillväxt. Man har kombinerat de två värsta delarna i olika ekonomiska system. Man har kombinerat den totala råa kapitalismen, utan några lagar, utan någon kontroll, med ett kommunistiskt förtryck av befolkningen. Det råder total ofrihet, och ingen har möjlighet att protestera eller uttrycka sin åsikt. I sina femårsplaner prioriterar bilar i stället för kollektivtrafik, fossilbränslen i stället för renare alternativ. Dessutom prioriterar kommunistiska regim billiga råvaror så att tillverkningsindustrin kan använda dem i stället för att öka effektiviteten. Det är en rovdrift på miljön. Enbart i har av cancerfallen samband med miljöfaktorer. Tillväxten i är kanske inte ens verklig. Kostnaderna för miljöförstöringen drabbar naturligtvis inte samma personer, samma industrier och samma statliga företag som tar vinsten. I stället är det nykapitalister i som drar i väg med vinsten, nöjda och glada, medan bondbefolkningen sitter kvar med sina beslagtagna gårdar och utan möjlighet att försörja sig. Den ena blir fattig; den andra blir rik. Det är en rovdrift på människor. Det kan lite kommunism ställa till med. Miljöförstöringen drabbar också ännu inte födda. Kostnaderna är ju inte bara dagens kostnader för att akut bekämpa miljöförstöringen, utan kostnaderna är också kostnader . Enligt , som vi väl får tro på i det här sammanhanget, som jag läste på nätet, inträffade över fem miljoner olyckor bara . Det var fem miljoner olyckor i industri och produktion. Dessa orsakade 210 000 personers död. 210 000 personer dog i olyckor i arbetslivet 2004, enligt den officiella kinesiska statistiken. Ytterligare 1 750 000 skadades, detta till en kostnad av . Den årliga direkta kostnaden är alltså ca , och då tar man inte någon hänsyn till den långsiktiga effekten. tillväxt äts alltså upp, delvis kortsiktigt för att täcka skadorna på miljön och definitivt långsiktigt därför att man tillämpar rovdrift på naturen. I den här kammaren har det funnits ett stort engagemang för och situationen i . Vad man inte talar så högt om är att också används som miljösoptipp. Man gör av med miljöfarligt avfall i stora mängder i . Av världens tio mest miljöförstörda städer finns sju stycken i . 2001 var energikonsumtion av världens. 2025 räknar man med att den kommer att vara , om utvecklingen fortsätter. är tvåa när det gäller kolväteutsläpp. Fågelinfluensan eller avian flu, som den korrekt heter, orsakas av smitta som sprids genom fåglar. Bland annat doktor har gjort studier som visar att nästan samtliga människor i som drabbats av fågelinfluensa, avian flu, har fel på immunsystemet, orsakat av miljöförstöring. Dessutom visade det sig att en hel del av fåglarna är drabbade av immundefekter som ger dem problem och gör dem mer utsatta för smitta. Så miljöförstöringen har implikationer även när det gäller epidemier och pandemier i världen. Två miljoner kineser dör på grund av luftföroreningar. Enligt är det minst 370 miljoner människor som inte har tillgång till rent dricksvatten. 370 miljoner människor i har alltså enligt officiella uppgifter inte tillgång till rent dricksvatten. Vatten är alltså en jätteriskfaktor när det gäller konflikter. Det är ca 70 000 protestaktioner av olika slag inom . Väldigt många av dem har med miljöproblem att göra. De har med beslagtaget land att göra, som ska användas för öppen gruvdrift och så vidare. Det är 70 000 protester , som vi känner till. Skogsbruket i har gjort slut på av de totala skogarna, och dagbrotten inom gruvindustrin i har gjort nära 400 000 människor hem- och arbetslösa. 400 000 människor i en provins är alltså hem- och arbetslösa på grund av gruvdriften i bara den provinsen. har landområden som är beboliga minskat . , då kommunisterna tog makten, har den beboliga delen av alltså halverats. producerar svavelutsläpp större än och tillsammans. har man inte bilar som kommer i närheten av vad man har i och . Jag talade om protesterna, fru talman. Det var, som sagt, över 70 000 . Det är ett gott tecken att den kinesiska befolkningen reagerar. Vi måste ge dem stöd. Dessutom lämnar miljoner . Diplomater hoppar av. Det här var tecken som de inte riktigt förstod inför . Jag tror att det förebådar kommunistregimens fall. Protesterna i känner vi till. Fattiga bönder protesterade. Tänk vad lite kommunism ändå kan göra! Miljörörelsen, fru talman, hade stor betydelse, som jag sade, när det gällde Sovjetkommunismens fall. Den kommer att ha stor betydelse när det gäller fallet för i . Man prioriterar social stabilitet. Och man konstaterar att av tillväxten behövs för att bevara den sociala stabiliteten, enligt regim. Miljöförstöringen kostar dock av bruttonationalinkomsten, så den äter sakta upp delar av de här , och det här är ökande. Avslutningsvis, fru talman, vill jag konstatera att det som bäst skulle kunna rädda miljö är demokrati, mänskliga rättigheter och introduktionen av en rättsstat. Där har och världen en viktig uppgift. Om det hade gått hade jag till protokollet fogat ett antal bilder om miljöförstöringen i . 84 (): Jag vill inleda med att säga att jag givetvis står bakom samtliga reservationer, men jag vill koncentrera mig på att yrka bifall till reservation 5 i utrikesutskottets betänkande som vi i har tillsammans med och . Den handlar om att införa en internationell miljödomstol, och det är just detta jag ska prata om i det här anförandet. Vi ärver inte jorden av våra föräldrar vi lånar den av våra barn. Så löd en gammal klyscha från miljörörelsens tidiga 1970-tal. Och nog gäller det här allmängiltiga budskapet för både tidigare och kommande generationer, här i och på resten av klotet. På samma sätt som människan, enligt liberalismen, inte har rätt att skada andra människor, har vi inte heller rätten att förstöra kommande generationers möjlighet att växa upp i en god miljö. På jorden finns allt vi behöver. Luft, vatten, jord och solenergi fungerar i livsnödvändiga system tillsammans med allt levande. Men naturtillgångarna är inte oändliga. Därför måste vi hushålla med våra resurser. Och även om vi inte kan förutspå hur kommande generationer av människor och djur kommer att leva är det inte speciellt djärvt att göra antagandet att dessa också kommer att vilja ha rätten till rent vatten, frisk luft och en uthållig miljö. Därför stöder vi i förvaltarskapstanken, att man också ska se framtida generationers rätt till en god miljö. Hoten mot miljöutvecklingen i världen ligger inte främst i globaliseringen. Avgaserna och föroreningarna skyr inga nationsgränser. Därför behöver de bemötas med mer globalisering, men framför allt måste solidariteten globaliseras. från talade förtjänstfullt om miljöförstöringen i . Det handlar om ett långt och utdraget lidande. Människor dör, inte i medialt stora katastrofer, utan i enskilt nötande, på grund av förstöring år . Men vi ser också hur människors livsmönster präglar och styr. representerade jag på en i , som Habitat hade arrangerat, om just urbanisering och hållbar utveckling. Där hade vi oerhört intressanta diskussioner om hur vi här i , på hemmaplan, men också i andra länder kan använda exempelvis bistånd för att jobba mera miljömässigt hållbart. Men i världen har ändå visat hur nära vi människor står varandra, även om tusentals mil kan skilja oss åt rent geografiskt. Det har varit naturkatastrofer med så grymma följder att de har skördat tusentals liv. Följderna också har påverkat oss i . Flodvågskatastrofen, med , drabbade , med hundratusentals dödsoffer, på . Orkanen drog in mot med 1 203 döda individer som följd sensommaren, , 2005. 30 000 personer dog i . De här tre sakerna var inte isolerade händelser i Långtbortistan, utan de berörde oss i själ och hjärta. Genom CNN:s kameror, personliga svenska offer och rapportering dygnet runt kunde vi följa enskilda individers öden och framför allt se hur vår värld krymper. Även om vi kan dela in miljöfrågor i globala, regionala, inklusive internationellt rum, samt lokala är likväl ansvaret för miljöförstöringen globalt. Även om marknadsekonomin, för mig som liberal, är grunden för att lösa miljöproblemen, både globalt och lokalt, krävs det att staterna sätter upp tydliga lagar och spelregler för att förhindra miljöförstöring. Det ska kosta att skita ned för företagen, på ren svenska. Man behöver också satsa på föroreningsrätter, global skatt på koldioxidutsläpp med mera. Ansvaret för hållbar utveckling vilar framför allt tyngst på oss i den rika världen. Men utvecklingsländerna måste också anta egna alternativ, och vi måste ställa relevanta krav för att främja hållbar utveckling. Det är vår moraliska skyldighet i väst att nedmontera västvärldens nationalstatsegoism som att avskaffa hindren för utveckling genom att rasera tullmurar och skulder. Men det gäller också att se möjligheter till utveckling genom bistånd. Skyddet av miljön i världen ska inte ses som något lyxmål, något som de fattiga kan börja bekymra sig om när de väl har lämnat fattigdomen bakom sig. Här måste vi ha ett miljöbistånd för att sanera redan skadade miljö och införa miljövänlig teknik. Här tror vi liberaler att man ska vara utvecklingsoptimistisk. Vi tror att det finns konkreta förslag som kan påverka världen i bättre riktning. Det kan handla om att motverka växthuseffekten globalt, som är det största miljöhotet, genom att se till att man inför en europeisk koldioxidavgift för att stoppa luftföroreningar och försurning. Det kan handla om att skapa internationella regelverk för att kunna sätta dit miljöbovar och ställa krav på progressiva miljöreformer hos länder. lider det globala samarbetet när det gäller miljöfrågor av brist på samarbete och starka institutioner. Det är väldigt bra att man har internationella miljökonventioner för att skydda djur, natur och människor. Men hur effektiva blir de egentligen om man inte kan implementera dem och driva igenom dem på olika sätt? Vi tror från sida att om man inrättar en internationell miljödomstol skulle det internationella ramverket på miljöområdet bli mycket starkare. Man skulle kunna få ett sanktionssystem så att man på det sättet kan lösa tvister mellan olika länder. Det skulle i sin tur kunna främja efterlevnaden av internationella miljökonventioner. har vi en radda globala organ på miljönivån som jobbar. Där står FN, , i centrum. Genom FN-systemet har vi FN:s miljöprogram , vi har kommissionen för hållbar utveckling, Commission on Sustainable Development, CSD, och vi har diverse olika miljökonventioner och initiativ, som exempelvis toppmötet i . Men det saknar institutioner som kan följa upp alla dessa bra och lovvärda initiativ. Vi har ingen internationell miljödomstol , även om den i , som FN styr över, har en speciell miljökammare. Det sker diskussioner i världen hur man kan ändra Uneps roll och hur man kan stärka den. Men jag tror inte att det räcker ifall man på allvar vill anta Kyotoprotokollet fullt ut. Jag tror att vi behöver en domstol på global nivå, eftersom miljöförstöringsfrågorna kanske är de mest gränsöverskridande politiska frågor vi har. Jag tror också att vi kan få inspiration genom att titta på andra fält. Se på ICC, den som finns i och har verkat och redan är framgångsrik. Sist men inte minst tar en liberal global miljöpolitik sin utgångspunkt i det personliga engagemanget. Vi måste uppmärksamma mer att individens initiativ ofta varit nyckeln till att det utvecklats en mer miljövänlig värld. Man brukar säga att om av västvärldens konsumenter skulle börja köpa miljövänliga produkter eller rättvisemärkta produkter skulle det förändra världen mer än allt bistånd gör tillsammans . Tänk också på hur det har varit i . Tänk på hur svenska konsumenters efterfrågan av exempelvis miljövänligt toalettpapper eller återvinningsbart kaffefilter drev bort miljöskadliga produkter från marknaden. Det var inte primärt nya lagar som ändrade så att det blev mer miljövänligt utan faktiskt konsumenterna som ville ha någonting som passade och var mer fromt mot miljön. Avslutningsvis vill jag säga att miljöförstöring och resursslöseri i stor utsträckning beror på att miljön har betraktas som en fri tillgång som man kan behandla lite hur som helst. Där tror jag att äganderätt till ekonomiska styrmedel kan vara ett väldigt bra exempel på effektiva metoder och hur man använder marknadskrafterna i miljöpolitiken. Här har vi alla ett ansvar. Vill man förändra världen måste man börja med sig själv. Det gäller inte minst för oss i denna kammare. Därför är det viktigt när vi har diskussioner om global miljö att vi också tänker på hur vår egen riksdag kan vara ett föredöme och att leva som man lär. 85 (): Först vill jag yrka bifall till reservation 5 som vi har tillsammans med och . Jag ska uppehålla mig vid det särskilda yttrande som har när det gäller mål och inriktning. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Generationsperspektivet återspeglar väl de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, den så kallade förvaltarskapsprincipen. För att kunna lösa många av de hotande problemen krävs en effektivisering av vår egen energi- och resurshantering och teknisk hjälp till utvecklingsländerna att hoppa över de smutsiga stegen i utvecklingen. Klimatförändringen liknar inte något annat miljöproblem som vi står inför. Huvudorsaken är att klimatsystemet inte är linjärt till sin karaktär och kännetecknas av att man inte vet när droppen får bägaren att rinna över. När en viss nivå på koncentrationen av växthusgaser överskridits i atmosfären kommer med största sannolikhet hela klimatsystemet att genomgå drastiska förändringar. Det kan i sin tur få katastrofala följder och ödeläggande konsekvenser för hela världen till exempel i form av återkommande materiella skador på grund av extrema väderförhållanden som kan uppgå till . Miljontals människor måste evakueras eller ge sig av från hembygd. Allvarliga värmeböljor uppstår, och distributionen av grödor och arter förändras drastiskt, och så vidare. Detta är inte science fiction utan kan faktiskt bli verklighet. befarar att utvecklingsländerna då kommer att drabbas hårdast. De är mycket mer sårbara för fenomen som översvämningar, stormar och torka. I vissa regioner kommer ett torrare klimat att leda till att livsmedelsproduktionen skadas. Klimatförändringarna har allvarliga effekter inte bara för ekosystem utan även för ekonomin i stort och för folkhälsan, vatten- och livsmedelssäkerheten, migrationen, och så vidare. Att leva upp till kraven enligt Kyotoprotokollet måste vara en av EU:s första prioriteringar. Kyotoprotokollet är bara ett första steg. Även efter perioden måste arbetet inom EU och resten av världen gå vidare. Trots att utsläppen inom EU är så stora är EU:s andel av de totala växthusgasutsläppen . Klimatproblemen kan inte tacklas effektivt. Vi har här hört om en huvudaktörerna, . Det finns en början till ett aktivt engagemang från . Det är nödvändigt att de stora staterna får spela en avgörande roll. När kontakter tas från industriländernas sida för att diskutera en begränsning av klimatpåverkan med utvecklingsländerna uppfattas det ofta som att industriländerna försöker att begränsa den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. Utvecklingsländerna understryker med rätta att industriländerna aldrig behövde bekymra sig om klimatfrågan och sina växthusgasutsläpp när de moderniserade sina ekonomier. För den framtida klimatdialogen är det nödvändigt att utveckla ett synsätt där utvecklings- och fattigdomsfrågorna sätts i centrum just för att få till stånd det samarbete som är helt nödvändigt med utvecklingsländerna. Ett effektivt sätt är att få till stånd det som vi kallar för tekniksprång så att utvecklingsländerna slipper att gå igenom samma faser som västvärlden gjort. var jag på som hade ett seminarium. Man tog där exempel på den så kallade brain drain från de fattiga länderna. Det är många från de fattiga länderna som utbildas vid västländernas universitet. De har en hög utbildning och god kunskap, men de flyr sina länder på grund av att det saknas resurser. Ett effektivare sätt att få till ett tekniksprång skulle också kunna vara att man hjälpte till att finansiera kostnadsskillnaden mellan till exempel investeringar i ny avancerad teknik och konventionell teknik och att man uppmuntrar de fattiga ländernas högutbildade och ser att deras kreativitet kan tas till vara. Vi tycker att eftersom det svenska biståndet har ökat till av bni bör det också skapas ett utrymme för större satsningar på tekniksprång. vill också verka för att och EU verkligen tar initiativ till ett förstärkt internationellt miljösamarbete och att man då tar hänsyn till de fattigas akuta problem. För att detta arbete ska kunna bli så effektivt som möjligt och leda till reella förbättringar tror vi att det krävs tydliga prioriteringar och uppsatta mål. Och vi har i vårt särskilda yttrande fem punkter som jag ska ta upp här. Den första punkten handlar om skydd av de naturresurser som ligger till grund för ekonomisk utveckling, inte minst dricksvatten, energi och jord. Målet måste vara att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad miljöbelastning. Den andra punkten handlar om integration av miljöaspekter och bekämpning av fattigdom, det vill säga att kopplingarna mellan fattigdom och miljöförstöring måste förstås bättre. Den tredje punkten handlar om främjandet av en hållbar globalisering, det vill säga att se till att den internationella handeln entydigt främjar hållbar utveckling och inte går på tvärs med ambitionerna på till exempel miljöområdet. Den fjärde punkten handlar om främjandet av god förvaltningssed och större engagemang, vilket bland annat handlar om att förstärka institutioner på både internationell och nationell nivå. Den femte punkten handlar om en konkretisering och samordning av genomförandet av internationella miljökonventioner. De rika och de fattiga länderna har här ett gemensamt ansvar. Med dessa prioriteringar, fru talman, som grund tycker vi att EU och ska ta initiativ till ett förstärkt internationellt samarbete på miljöområdet som också ska ta hänsyn till de fattiga ländernas villkor och därmed akuta problem. 86 (): debatterar vi ett betänkande som bygger på motioner från allmänna motionstiden om internationella frågor, om hållbar utveckling och miljö. Ett flertal av de frågor som tas upp i detta betänkande har tidigare behandlats i andra betänkanden och i andra sammanhang i utrikesutskottet. Om man nu läser detta betänkande kan det kanske ses som lite hugget och lite otydligt. Men då är det viktigt att man också ser att de internationella miljöfrågorna har lyfts in i sitt sammanhang i flera andra betänkanden. Katastroferna som vi ser skapade vi i går. Det är dessa stora utmaningar som vi står inför. Hur ska resten av världen och utvecklingsländerna kunna utveckla sin ekonomi och sin levnadsstandard utan att genomföra samma miljöförstöring som vi har gjort? Det är viktigt att man i detta sammanhang, där vi ställer viktiga krav på miljöåtgärder och viktiga krav när det gäller utsläpp, också inser att den ekonomiska utvecklingen i väst genom historien skedde genom en skövling av råvaror, genom en skövling av miljön och genom utsläpp som har skapat de katastrofer som vi ser . Då har självklart västvärlden ett stort ansvar när vi nu inser de misstag som vi har gjort. Och den ekonomiska tillväxt som vi skapade skapades inte på ett hållbart sätt. Kraven på utvecklingsländerna att de ska ha en miljöriktig och hållbar utveckling kan ibland kännas som hopplösa krav från oss i väst som redan har gjort alla våra misstag. Men vi tillåter inte utvecklingsländerna att skövla sina råvaror och sin skog och att ha utsläpp som påverkar klimatet och som skulle leda till en katastrof för oss alla. Det är ett stort ansvar som vi har när vi ställer dessa krav. av jordens befolkning utnyttjar av jordens resurser. Därför handlar mycket av en miljöomställning inte bara om de internationella frågorna, utan den handlar också om en omställning i vår egen vardag och i vårt eget levnadssätt. Jag kan jämföra mitt vardagsliv med vardagslivet för en kvinna i något av de fattigaste länderna i . Då är det ganska lätt att se att om alla skulle leva på samma sätt som vi gör skulle det inte vara hållbart. Det handlar om bilar, flyg, hur vi använder vattenresurserna, hur vi handlar mat, om snabbmatskulturen, om förpackningskulturen och om ett energislöseri som är enormt.