prot · GU0934 · 2006-12-06 00:00:00 — Man pratar vitt och brett om stimulanser till tjänsteföretagen, men man har ännu inte kunnat prestera något förslag. Man säger att regelbördan ska minska för alla skattskyldiga som man presenterar förslag som innebär ytterligare krångel. Jag har fått många påpekanden under riksdagsdebatter från borgerliga politiker om att skattereglerna måste vara enkla och begripliga för att inte rättstryggheten ska sättas ur spel. Men vad händer? En lång rad dåligt beredda skatteförslag dimper ned på bord. Kraven på likformighet och rättstrygghet verkar helt och hållet bortblåsta. Det är bara att konstatera att krångelfaktorn ökar påtagligt med den nya regeringen. Vi i skatteutskottet vet ju att man från inte är lite orolig för vilka effekter detta kommer att få . Man bedömer att arbetsbördan både för skattskyldiga och för myndigheter kommer att öka. Detta, herr talman, är något att begrunda med tanke på att näringsministern var ute och lovade att krånglet skulle minska fram . Jag har några frågor till regeringens företrädare. Hur kommer ni att finansiera de kommande utlovade skattesänkningar som ni pratar om i betänkandet? Ni ska gå vidare med jobbavdraget. Ni ska ta bort förmögenhetsskatten. Ni ska ta bort fastighetsskatten. Jag tycker att det är viktigt att ni ger oss i utskottet men även alla åhörare till den här debatten svar i de frågorna. Vad är det som kommer att hända ? pratar vi om budgeten , men vad är det som kommer att hända 2008? Vad kommer att hända 2009 och 2010? Jag tror att det är väldigt många som vill ha svar på de frågorna. Vad är det som kommer att hända med regionalpolitiken? Vi har ju läst utvärderingen från . Det är de mindre kommunerna och glesbygdskommunerna som blir de stora förlorarna på regeringens politik. Vad är det som kommer att hända? Vad är det som kommer att hända med krånglet? Det ni har presenterat är ju enbart en väldigt krånglig skattepolitik, vid sidan av att den också är mycket orättvis och att den ökar klyftorna mellan kvinnor och män. 52 (): är ganska mycket pengar. Det är mycket mer än den budget vi ska besluta om här . Det är så mycket man beräknar att de förestående klimatförändringarna kommer att kosta om vi inte gör någonting drastiskt . Då räcker det inte att säga att problemet med klimatförändringarna är jätteviktigt. Det ska vi lösa eller också kanske EU löser det åt oss. Bara inte vi behöver göra någonting jobbigt, inte nu i alla fall. Men vi skulle prata skatter, kanske talmannen påpekar vem vet. Det är det som är det fina, skatter och andra ekonomiska styrmedel är bland de mest kraftfulla och kostnadseffektiva verktyg vi har i klimatpolitiken. Genom skatter kan vi se till att det som är bra blir billigt och det som är dåligt blir dyrt, så att det lönar sig mer att vara miljövänlig. När förorenaren själv får betala för det den ställer till med får den ju en drivkraft att försöka minska sin miljöpåverkan. , då samarbetat med den socialdemokratiska regeringen och med , har en grön skatteväxling inletts. Ökade skatter på miljöområdet har kompenserats med lika stora skattesänkningar på arbetsområdet, både för arbetstagare och för arbetsgivare. Sammantaget har växlats. Skatteväxlingen har varit framgångsrik. finns det inte en vettig människa som installerar en oljepanna i sin villa. Tvärtom byter man till biobränslen. Vindkraftverk byggs ut för fullt. Försäljningen av miljöbilar har ökat kraftigt. Men fortfarande krävs det betydligt mer om vi ska få ordning på klimatet. Det är därför väldigt oroväckande att se att den nya regeringen helt stoppar den gröna skatteväxlingen och dessutom drar tillbaka den flygskatt som föreslagits men inte ens hunnit införas. Inte ens det enda förslag som alliansen lyckades krysta fram på miljöområdet i valrörelsen skatterabatten för miljöbilar finns med. Man börjar undra hur det står till, om det bara är vackra ord om klimatet eller om det kommer några åtgärder också. har ju regeringen haft fullt upp med att skära i a-kassan och sänka skatterna för de rika, så man har kanske inte hunnit med miljön. Men det har vi i . Vi har tagit fram ett litet paket med fortsatt skatteväxling, där vi som vanligt sänker skatter på arbete och höjer skatter på miljön. Det här med sänkta skatter på arbete borde ju inte vara något problem för regeringen att acceptera, även om vi kanske siktar in oss mer på låg- och medelinkomsttagare i stället för att gynna dem som redan har. Det är fritt fram att plocka godbitar. Jag har inga illusioner om att regeringen skulle börja brinna för höjd skatt på kärnkraftsel eller införa en skatt på industriavfall som förbränns. Däremot, om man menar någonting med det man säger om att klimatet faktiskt är en viktig fråga, finns det ett par utmärkta förslag på klimatområdet som man faktiskt kan rösta ja till. Den stora boven i klimatdramat är trafiken. Därför är det där vi lägger krutet. Jag är ledsen, men vi måste höja skatterna på bensin och diesel. kan det vara nödvändigt med olika morötter för att stimulera användning av biodrivmedel. Därför föreslår vi också till exempel sänkt moms på etanol och den berömda miljöbilspremien. Men det funkar inte om alla bara ska gå över till etanol och köra på lika mycket som förut om vi vill ha någon mark kvar att odla mat på också. Vi måste faktiskt köra mindre bil, och vi måste se till att de bilar vi kör är mycket bränslesnålare. Det är inte rimligt att vi ska ha en extremt bränsletörstig bilpark om man jämför med andra utvecklade länder. Därför vill vi redan nu slå fast att bensin- och dieselpriset ska höjas med . Då vet bilindustrin att det är miljöbilar man ska satsa på. Och den som står i begrepp att köpa en bil vet vad det kommer att kosta och kan fundera på om det verkligen är värt det, fundera på om man kan köpa en mindre bil, köpa en miljöbil eller kanske faktiskt inte köpa bil alls. För att det här inte ska slå alltför hårt mot glesbygdsbor vill vi behålla det speciella glesbygdsavdrag som regeringen nu vill ta bort. Egentligen är ju skatter på fossila drivmedel det smartaste sättet att komma åt trafikens klimatpåverkan, men tyvärr är folk inte alltid lika smarta som i teorin. Den som står i begrepp att köpa en bil kanske inte tänker på att bilen kommer att kosta väldigt mycket därför att den drar väldigt mycket bränsle. Då kanske man köper den där fräsiga stadsjeepen som är så himla ball, eller vad det nu kan vara. Men om det däremot svider i plånboken redan vid köpet kanske man tar sig en liten funderare. Därför vill vi införa en koldioxidrelaterad registreringsskatt. För den som köper en vanlig bil skulle det inte innebära någonting alls. Däremot kommer den som köper en riktigt bränsletörstig bil beroende på bilens koldioxidutsläpp att få betala allt från några tusen vid köpet. Då kanske man inte köper den där stora miljöboven. Det här är också ett typexempel på en skatt som nästan uteslutande drabbar rika. Flygskatten som regeringen vill ta bort vill vi ha kvar. Vi är alla överens om att det inte är en optimalt utformad skatt, men om vi ska vänta på att kunna införa en skatt på flygbränslen eller införliva flyget i EU:s handel med utsläppsrätter kommer vi att få vänta . Den tiden har vi inte råd att förlora. har beräknat att flygskatten skulle minska koldioxidutsläppen med ungefär , och det säger man inte gärna nej till. Men även om trafiken är en stor klimatbov är det också rimligt att andra delar av samhället drar sitt strå till stacken. En del som kommit relativt lindrigt undan är den lätta industrin nu pratar jag alltså inte om den tunga stål- och järnframställningen. Där har man hyfsat generösa nedsättningar och undantag som gör att man inte tar till vara den möjlighet till energieffektivisering som faktiskt finns också inom industrin. Därför vill vi höja koldioxidskatten inom den lätta industrin, som inte ingår i handeln med utsläppsrätter, från till , alltså en fördubbling. Det finns redan begränsningsregler som gör att företagen inte kommer att drivas till ruinens brant på grund av detta. Så långt de jobbiga skattehöjningarna; nu kommer vi till de roliga skattesänkningarna. I vårt budgetförslag sänker vi arbetsgivaravgifterna med . Det gör det billigare för företag som står i begrepp att anställa människor. Vi sänker också inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare genom ett höjt grundavdrag. Oavsett om man har arbete eller inte, om man är pensionär eller arbetslös, hur man än försörjer sig, får man med vårt förslag mer om man tjänar upp till 320 000 . Sedan trappar vi ned vår skattesänkning. Vi har alltså inte lika höga skattesänkningar för höginkomsttagare som regeringen har faktiskt inga alls för dem som tjänar över 374 000 . Detta tycker vi är en rimlig fördelningspolitik. Vi har lite olika syn på ekonomiska klyftor. i debatten sade finansministern att han var beredd att lyssna på om vi hade någonting att komma med i klimatfrågan. Här har vi ett litet smakprov. har tyvärr finansministern hunnit gå, men det ser ut att finnas andra moderater här som kanske kan hälsa att det finns lite förslag. Vi kommer inte alls att ta illa upp ifall ni snor några. Med det sagt vill jag yrka bifall till reservationer. 53 (): Vi är nu mitt uppe i en skatterunda med anledning av regeringens budgetproposition. Då förtjänar det inledningsvis att verkligen poängteras att för det arbetande har ett första men betydelsefullt steg tagits genom det budgetförslag som regeringen framlagt. har delar av budgeten kommit att diskuteras bland annat i medierna, till exempel a-kassan. För alla vanliga löntagare med inkomst av tjänst kommer dock effekten av regeringens budgetförslag att märkas när januarilönen kommer. Det är då man ser vilken skattesänkning man har fått tack vare de förslag som vi ska rösta igenom. Det är naturligtvis väldigt bra att tidningarna nu börjar intressera sig för att konkret visa vilka skattesänkningar som löntagarna får när januarilönen kommer. Vi i skatteutskottet har i vårt yttrande till finansutskottet gått igenom samtliga skatteförändringar och samtliga motioner med anledning av budgetpropositionen vad avser skatter. har sedan följt skatteutskottets yttrande. Jag vill här passa på att tacka skatteutskottets kansli för det mycket kompetenta sätt på vilket tjänstemännen där biträtt skatteutskottet. Vad innebär då egentligen det budgetförslag vi nu diskuterar och ska besluta om konkret? Jag vill anföra fem punkter. 1.Arbetslinjen i återupprättas. Det blir, vilket faktiskt även har poängterat, mer lönsamt att vara i arbete än att inte vara i arbete. Det är viktigt för arbetslinjen att människor upplever att när arbetstillfälle erbjuds ska man gå i arbete. 2.Tjänstesektorn stimuleras och ger starka förutsättningar för flera arbetstillfällen. Det kommer jobb i den privata tjänstesektorn. Det kommer också jobb i den offentliga tjänstesektorn. 3.Vi får ett bättre företagar- och företagandeklimat genom en rad förändringar som genomförs konkret i budgeten och förändringar som aviseras i budgetförslaget. 4.Vi får förändrade eller avskaffade orimliga boendeskatter. Dit hör förändring av fastighetsskatten. Dit hör avskaffande av schablonskatten på bostadsrätter. Dit hör också sänkning av fastighetsskatten på flerbostadshus. 5.Vi får ett program som innebär att skatter som skadar tillväxten sänks eller tas bort. Detta aviseras tydligt i budgetpropositionen och fanns också med i Allians för valmanifest. Det finns alltid skatteförändringar som bryts ut ur sitt sammanhang och blir föremål för kritik från enskilda grupper som berörs av just den förändringen. Då måste man dock se till helheten, och helheten är att fått en regering som för in vårt land på arbetslinjen. Det är en linje som ger ökat välstånd för hela folkhushållet och för dess medborgare. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag, vilket ju vad beträffar skatter, som jag nämnde, helt och hållet följer det förslag som skatteutskottet har avgivit. I detta anförande instämde (). 54 () replik: Det är säkert riktigt, som säger, att olika skatter ska ses i sitt sammanhang. Jag delar den uppfattningen. Det är väldigt viktigt att man ser skattepolitiken i ett sammanhang, kopplat till finansieringen av välfärden och till frågan om att utjämna inkomster mellan olika inkomsttagare i samhället. När man tittar på den samlade effekten av de förslag som regeringen har lagt fram, och som stöder, innebär den att de ekonomiska klyftorna i samhället ökar. Jag har ställt en fråga till på bostadspolitikens område. För att finansiera de skattesänkningar som ni förordar för människor med stora tomter i till exempel , där de får skattesänkningar på , tar ni bort investeringsstöden och räntebidragen för flerfamiljshus, framför allt hyresrätter. Det innebär att vi får färre bostäder i våra storstadsområden. I är situationen sådan att kommer att reducera nyproduktionen av hyresrätter . Enligt de allmännyttiga bostadsföretagens organisation kommer detta att minska antalet hyresrätter med 6 000 i landet bara inom de allmännyttiga bostadsföretagen. Det innebär att vi får färre bostäder, mindre av ekonomisk tillväxt och en ökad bostadsbrist. Tycker inte att det är ett problem med den skattepolitik du själv förordar att det blir den typen av konsekvenser på bostadsmarknaden? 55 () replik: Det var den fråga som direkt ställde till mig som han nu återupprepade och som jag gärna vill ge ett svar på. Det är bara att notera att man ska se skattepolitiken som en helhet, även beträffande bidrag. Socialdemokraterna själva har ju inte varit främmande för att ändra räntebidragsreglerna därför att man har insett att bostadsbyggandet inte kan luta sig mot den typen av mer eller mindre permanenta subventioner. Svaret på den konkreta frågan är att bostäder naturligtvis ska byggas där det finns efterfrågan. Det kommer att finnas en efterfrågan på bostäder i tillväxtorter. Bostadsbyggandet kommer rimligen inte att påverkas av de förändrade regler som regeringen har fört fram. Däremot är det naturligt att intresseorganisationer i samband med att reglerna ska förändras hojtar till, men sedan kommer vi att upptäcka att bostadsbyggandet kommer att fortsätta på de orter där efterfrågan finns. På de orter där det inte finns en stabil efterfrågan utan kanske till och med ett överskott av bostäder ska det naturligtvis inte byggas bostäder med hjälp av subventioner. Jag reagerar mot vad tar upp angående effekterna av fastighetsskatteförändringarna. Fastighetsskatten har löpt amok i tillväxtområdena, i kustnära områden och i de orter där det finns en stark efterfrågan. Det är klart att man alltid kan rycka ut enskilda exempel och säga att det är illa att de får en så stor skattesänkning, men måste vara medveten om att takregeln för markvärdet i fastighetsskatten kommer framför allt vanliga människor till del. Det gäller vanliga människor som har fått för hög fastighetsskatt. 56 () replik: Låt oss återkomma till frågan om tillväxten. talar ofta om betydelsen av en ekonomisk tillväxt. Där instämmer jag och Socialdemokraterna i betydelsen av att skapa ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att det finns incitament för det. I storstadsområden , , med flera finns det en rörlig arbetsmarknad. Människor från andra länder kommer till för att gästforska eller medverka i produktutveckling i till exempel industrin. För dem är det centralt att det finns bostäder och att det inte innebär att de med en gång måste satsa för att få en bostad. Det ska finnas hyresrätter. I min egen stad kan jag se hur viktigt det är när byggs ut att där också byggs hyresrätter. Problemet är att när ni tar bort möjligheterna att bygga dessa hyresrättslägenheter genom att ta bort räntebidragen och investeringsstödet stiger priserna kraftigt. En del människor kanske klarar det, men det finns unga familjer och de som ska ut på bostadsmarknaden och så vidare. De får högre hyror . Den politiken leder också till att det blir färre fastighetsägare som är intresserade av att bygga hyresrätt. Då återstår andra former, framför allt bostadsrättslägenheter eller kanske andelslägenheter för människor med bra inkomster att skaffa sig. Men även på det här området lämnas de andra vid sidan om. Det innebär att den sociala bostadspolitik som vi har haft i , som skapar förutsättningar för alla människor att bo, naggas rejält i kanten. Ni tar rejäla kliv ifrån den politiken med den politik ni för för att gynna dem som redan har en bra ekonomisk situation. 57 () replik: råkar jag ha en del erfarenhet av bostadsbyggande. Min bedömning är att vi kommer att ha ett differentierat bostadsbyggande på de orter där det finns efterfrågan med både hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. Det är naturligt att de som berörs av förändringarna sätter fokus på att det blir försämringar och att de ifrågasätter att projekten kommer att genomföras. Jag är övertygad om att de kommer att genomföras. berörde i en tidigare replik att klyftorna kommer att öka i största allmänhet med den politik som regeringen för. Vi kan vara överens om att klyftorna har ökat med den politik som har bedrivits i . Det säger statistiken tydligt. Klyftorna har ökat under den tiden. Vi får väl se om klyftorna ökar med den politik som den nuvarande regeringen för. Min bedömning är att flera personer i arbete och färre hänvisade till bidrag kommer att innebära att klyftorna minskar. Det är därför det är så viktigt att vi återupprättar arbetslinjen i vårt land. 58 () replik: Under mitt anförande ställde jag några frågor till och andra företrädare för regeringen som är med i denna debatt. Det gällde till exempel fördelningsfrågorna. Jag vill ha en kommentar från till varför det är de med högre inkomster som får tillgodoräkna sig de stora talen när det gäller skatteförändringarna. Det handlar om de regionala effekterna. Jag hade egentligen tänkt att ställa den frågan till företrädare, men jag tror inte att har en företrädare med i skatterundan. Det är viktigt att få denna kommentar. Sammantaget verkar regeringens skatteförslag innebära att män i storstäder tjänar på den politiken medan kvinnor som inte bor i storstäder utan i mer glesbebyggda kommuner är de riktigt stora förlorarna. Därmed kommer jag in på var jämställdhetsambitionen har tagit vägen i regeringens olika skatteförslag. Man gör inga analyser och man har inga konkreta förslag. Man vill inte komma någonstans. Jag vet inte om de subventionerade städtjänsterna i någon mening skulle vara den fråga som ni lyfter fram. Det var nog som i ett anförande i den förra rundan skojade lite grann om bär och kottar. Du tillstyrkte motionen från Socialdemokraterna. Men hur har man tänkt att lösa problemet med viseringstvång för människor i bärbranschen? Har man över huvud taget funderat på de problemen i stället för att göra sig lustig över att vissa motioner släpps igenom? 59 () replik: Utskottet utgår från att problemet för bärplockare från främmande länder som kommer till ska lösas. Det är inte bra med de förhållanden som har funnits på det området. Sedan säger ungefär som att det skulle finnas förlorare på regeringens förslag. Det går kanske att räkna fram en och annan förlorare bland människor som är hänvisade till bidragsförsörjning. Men då är det fråga om att de ska gå från bidragsförsörjning till arbete, och det ska komma flera i arbete med den politik som genomförs. Men vi kan vara överens om att i det här budgetförslaget är det arbetande vinnare. Sedan kan man göra en jämförelse med vårt budgetförslag och till exempel Socialdemokraternas och se att skulle Socialdemokraternas politik genomföras, men även politik, då skulle det arbetande bli förlorare. De som är i arbete är de stora förlorarna med den politik som ni har skissat som alternativ. har ställt en fråga angående finansieringen av de framtida skattesänkningarna och andra reformer. Om hade lyssnat på hade hon hört att det framkom med önskvärd tydlighet att de finanspolitiska målen ligger fast och ligger till grund för det utrymme som sedan finns för att genomföra de kommande förändringarna. Men den tillväxt som regeringens politik kommer att skapa är jag övertygad om kommer att ge utrymme att genomföra fortsatta reformer, bland annat skattesänkningar. 60 () replik: Om vi ska prata om förlorare tycker jag att de ungdomar till exempel som inte får jobb direkt efter det att de går ut från ett universitet eller en högskola eller någon annan högre utbildning utan tvingas gå till socialen för att ni tar bort studerandevillkoret där kan man prata om riktiga förlorare. Förlorare är också naturligtvis de som, trots att tillgången på arbete nu ökar, ändå inte kan komma in på arbetsmarknaden därför att den här regeringen har krympt anslagen till Ams så att man kanske inte har möjligheter att matcha de arbetssökande till de jobb som faktiskt nu börjar komma, och det är naturligtvis väldigt glädjande. Men de är riktiga förlorare i den här regeringens politik. Sedan gällde det frågan om bär och kottar. Att höja nivån för skattefri plockning av bär i det här fallet avhjälper inte den problematik som jag tog upp. Det är oss svenskar som den här lagstiftningen omfattar. Det löser inte alls bärbranschens problem på något sätt, utan de har fått använda andra åtgärder för att egentligen kringgå svensk lagstiftning. Det är bara tråkigt. Det är utifrån det som jag ställde frågan till . Jag förstod inte varför man skulle göra sig lustig över en socialdemokratisk motion som vi faktiskt tillstyrkt i skatteutskottet. En sista fråga som jag ställde från talarstolen förut gällde krånglet. Alla nya idéer ni har om att ta bort arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn, takregel för markvärden när det gäller fastighetsskatt och så vidare innebär väldigt mycket krångel. Hur rimmar detta med att ni ska minska regelbördan ? 61 () replik: Det är ett ordentligt beting som regeringen har när det gäller att minska krånglet. Det är alltid bra att ha ambitiösa mål, och jag hoppas verkligen att man kommer att uppnå det. Företagarna i vårt land upplever det som oerhört viktigt att minska krånglet. har man satt ribban där, och då hoppas jag verkligen att man ska kunna leverera det här. Det lustiga med bär och kottar är att det är ett yrkande i Socialdemokraternas budgetförslag som vi har kunnat tillstyrka. Varför vi har kunnat göra det vet mycket väl. Det är att det aktualiserades från borgerligt håll under förra mandatperioden. Det viktiga för bärbranschen är naturligtvis att man kan lösa frågan för dem som kommer från främmande länder och plockar bär, till exempel thailändare och andra. Där har vi utgått från att regeringen det har den inte kunnat lösa än kommer med ett väl avvägt förslag. Jag värjer mig mot att diskutera förlorare med anledning av regeringens budget. Regeringens budget kommer att innebära att medborgare i vårt land kommer att känna sig som vinnare när det kommer nya arbetstillfällen, när arbetslösheten sjunker och vi får en hävstångseffekt som är påtaglig i samhällsekonomin, när färre finns i bidrag och flera betalar skatt genom att de är i arbete. Sedan kan man alltid diskutera, som gör, studerandevillkoret beträffande a-kassa. Det är inte meningen att färdigutbildade akademiker ska vara arbetslösa. De ska vara i arbete. Arbetsuppgifter finns det gott om i vårt land. Det gäller bara att se till att det blir riktiga jobb av dem. Det är det som är viktigt också för dem som har utbildat sig vid våra högskolor. 62 () replik: pratar om att det ska löna sig att arbeta. Därför ska man sänka skatten, allra mest för dem som tjänar mest. Då måste jag fråga mig: Är det vi som tjänar över 400 000 som behöver de stora skattesänkningarna för att vi i stället inte ska välja att vara arbetslösa? Jag tror inte det. talade också om företagsklimatet. Det är faktiskt en ambition som vi båda delar att vi ska kunna ha ett företagsklimat där den som har en idé ska kunna starta ett företag, kanske anställa en människa och kanske växa.