prot · GT09105 · 2006-04-18 00:00:00 — Jag tror att vi alla kan göra betydligt mycket mer för att försöka komma till rätta med ungdomsarbetslösheten. För att man ska kunna lösa ett problem måste man se att det finns. Ett ofta citerat uttalande av jag vet fortfarande inte om det är exakt korrekt är att vi lever nära den bästa av alla världar. Om man vet att vi dessutom lever i världens mest jämställda land borde jämställdheten vara ett under av framgång i . Så är det inte. Den har inte bara stått och stampat utan i flera avseenden tagit steg tillbaka. Det tror jag är en viktig fråga att ta itu med. Om vi ska kunna rusta oss för att stå starkare i en mer öppen värld och med en åldrande befolkning behöver vi göra en rad viktiga systemreformer för att kvinnors kompetens, kvinnors engagemang och kvinnors kunnande ska komma till sin rätt i företagande både inom de områden där kvinnor är verksamma och på mycket bredare områden. Vårpropositionen har tyvärr väldigt lite som handlar om att befrämja jämställdheten. Däremot har man förslag om att inrätta en ny myndighet. På vilket sätt tror att en stopplag för privat företagande inom vården är bra för jämställdheten? På vilket sätt tror att en ny myndighet kommer att kunna göra något åt de orättvisa löneskillnaderna? 14 Finansminister () replik: Det är intressant att höra hur ser på den danska modellen för att bekämpa arbetslöshet. Den är från tid till annan uppmärksammad även i den svenska debatten. Det är bara ett av tre ben som uppmärksammas i debatten, nämligen den del som står för och som handlar om att försämra arbetsrätten. Det finns ett betydligt sämre anställningsskydd i den danska modellen än i den svenska. Vad som inte är uppmärksammat i den danska modellen är att man har en generösare a-kassa än vad vi har i . Dessutom har man där en väldigt aktiv arbetsmarknadspolitik motsvarande den i . Kommer att gå med på förslag att förändra och försämra arbetsrätten för de unga? Varför är man med på att försämra villkoren i a-kassan stick i stäv mot den danska modellen? Varför hör man så ofta och andra företrädare för föraktfullt tala om Amsjobb, vilket är vad den danska modellens tredje ben i stor utsträckning handlar om? Jag tror att ganska många folkpartister ångrar att man ställde upp på uppgörelsen i när systemtänkande om att hyvla trösklar och sänka skillnader mellan dem utanför och innanför arbete resulterade i sänkta ersättningsnivåer i a-kassan, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Jag tror att ganska många folkpartister i ljuset av hur bra det går för gärna skulle vilja ta sig ur den positionen. Vi får se hur det blir . Kommer ni att stå kvar vid uppgörelsen i även i det konjunkturläge som ni tror beror på vädrets makter fastän det i själva verket beror på en aktiv politik som regeringen har bedrivit ? Det vore intressant att få svar på de frågorna. När det gäller vården är det riktigt som säger. Vi säger att de stora sjukhusen ska vara fredade från privata marknadsintressen. De är som nationalparker. De har byggts upp . De ska fredas från att utsättas för marknadskrafterna. De ska vara garanterade att komma kommande generationer till del. Vi ska inte släppa in marknadsintressena mer i vården än vad vi har gjort. Vi har ändå släppt in en hel del, framför allt i primärvården där vi har många entreprenörer. De stora sjukhusen ska förbli i allmänhetens ägo. 15 () replik: Några andra som inte heller lever i den allra bästa av världar och faktiskt inte ens i närheten av dem är de många människor i vårt land som bor i vad vi kallar utanförskapsområden. Det är områden där sysselsättningen är väldigt låg, valdeltagandet är lågt och utbildningsresultaten är dåliga. Det samverkar till att skapa ett stort utanförskap. Det finns ungefär 50 områden där inte ens hälften av barnen klarade godkända betyg i skolan. Försämringen av resultaten har dessutom varit dramatisk där och sysselsättningen har sjunkit dramatiskt. Varför säger jag detta? Jag vill ge exempel på vad man gör annorlunda i än i . Man har det mer kollektivavtalsreglerat på arbetsmarknaden än vad vi har i . Det är lite konstigt eftersom den svenska modellen sägs vara kollektivavtal. Ändå har vi mycket lagstiftning medan man i har kollektivavtal. En annan stor skillnad är att man i har förmått reformera arbetsmarknadspolitikens innehåll. Det är det som är den stora skillnaden. I hade man motsvarande arbetsrättslagstiftning som även när man hade väldigt hög arbetslöshet. Det man har förmått är att på bred front reformera innehållet i arbetsmarknadspolitiken. Det är en av många förklaringar. Jag tycker absolut att vi har all anledning att titta på i det här avseendet. är inte alltid en förebild, men man är det när det gäller innehåll, utbildningens kvalitet, mångfald av utförare och att man inte låter så många människor stå utanför. I låter vi tyvärr så många människor stå utanför arbetsmarknadspolitiken för att hålla det statistiska siffermaterialet på en mer hanterbar nivå. Vi i värnar om att de människorna ska få komma in. Det är de som räknas så lite i Socialdemokraternas att man inte ens vill räkna dem. till 20 kommuner för nya storstadsprojekt är inte svar på frågan. Svaret på frågan är att reformera arbetsmarknadspolitiken på ett sådant sätt att de här människorna också inkluderas. Därför föreslår vi en jobb- och utvecklingsgaranti. Vi tycker inte att förslaget om två års provanställning är svar på frågan. Det finns för många stora nackdelar med det. Därför har vi inte ställt oss bakom det. Att två tredjedelar av de ungdomar som deltar i arbetsmarknadsprogrammen går direkt tillbaka till arbetslöshet är för mig ett tillräckligt bevis för att den moderna arbetsmarknadspolitiken i inte fungerar tillräckligt bra. Vi måste tänka om och tänka nytt och ta itu med de här frågorna med betydligt större kraft och entusiasm. Det nya är inte alltid farligt. Det nya är tvärtom det lockande. Det nya är det som kan leda oss in på de nya vägarna. Människor i måste få betydligt större möjligheter att ställa om och inte bara att ställas in i nya program. 16 Finansminister () replik: Om jag uppfattade rätt blir det inga förändringar i arbetsrätten. Då får fortsätta att driva det förslaget. Det ska bli intressant att höra hur de andra företrädarna för de borgerliga partierna ställer sig till det. Det vore bra om vi kunde utmönstra det förslaget i debatten. får då stå där ensamt och driva en politik som har förkastats numera inte bara i utan som uppenbarligen även håller på att förkastas här i . Låt oss bli lite konkreta när det gäller arbetsmarknadspolitiken. gick 2 384 ungdomar till jobbet tack vare anställningsstöden. 2 206 ungdomar fick möjlighet att praktisera, till exempel via prova-på-platser. 2 675 ungdomar gick en kompletterande utbildning genom arbetsmarknadsutbildningen. 2 223 ungdomar med funktionshinder går till arbetet tack vare särskilda insatser för just funktionshindrade. Jag tror inte att ni riktigt har förstått vilken förändring som arbetsmarknadspolitiken har genomgått . Den stora mängden människor som är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder går just till jobbet beroende på att vi subventionerar, skatterabatterar, dem som är allra mest utsatta på arbetsmarknaden. Det är de långtidsarbetslösa, de funktionshindrade och de ungdomar som har stått långt ifrån arbetsmarknaden. Annat var det, och ni borgerliga företrädare, när ni senast hade ansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Då deltog 233 211 personer i konjunkturberoende program. hade den siffran halverats till 125 150 personer. Då var det betydligt mycket mer av det ni föraktfullt kallar för Amsjobb. är det jobb att gå till för en stor del av dem som är mest utsatta på arbetsmarknaden. Så till frågan om integrationen, som tog upp. Jag hade gärna velat debattera den frågan lite längre. kommer från en av de mest invandrartäta kommunerna i , . Hur kan det komma sig att är så invandrartätt? Det är beroende på att vi har haft en socialdemokratisk kommunledning där som har tagit sitt ansvar och byggt bostäder, allmännyttiga hyresbostäder. Det bästa skulle kunna göra för att öka integrationen är att tala med sina kolleger i de borgerligt styrda kommunerna, inte minst i . Det gäller till exempel där jag bor, i norra . De har inte tagit sitt ansvar och byggt bostäder för flyktingarna, och de fortsätter att inte vilja ta sitt ansvar för dem som kommer till . Det är en skamfläck med de borgerliga kommuner som inte vill ta sitt ansvar för flyktinginvandringen. 17 () replik: var lite frågande inför vår kritik och vad den bestod i. Jag ska fatta mig väldigt kort. Den består däri att enligt AKU-undersökning har vi tappat 12 300 reguljära arbeten under den nu pågående mandatperioden. Det kallar inte vi att pressa tillbaka arbetslösheten. Det andra är att i er verktygslåda finns bara Ams och att ni köper sysselsättning för skattepengar. Vår kritik består i att ni inte har någon ideologi och inga visioner som ska stimulera människor av kött och blod att vilja starta företag och framför allt att vilja anställa i . Det är vår kritik. Sedan ville diskutera fastighetsskatten, och gärna det. Vi kristdemokrater tycker nämligen att det är en etisk fråga. Fastighetsskatten är en skatt på fiktiv avkastning på fastigheter som människor bor i. Den driver människor från hus och hem. Villaägarna visar nu att ungefär 130 000 hushåll i våra storstadsområden är mycket oroliga och funderar över om de vågar bo kvar. Den plockar med pincett bort låginkomsttagare och pensionärer ur våra mest attraktiva bostadsområden. Därför vill vi kristdemokrater avveckla den statliga fastighetsskatten, som ju slår blint, och ersätta den med en låg avgift som ska motsvara kommunernas kostnader för att du och jag kan bruka våra fastigheter. Det gäller gator, vägar, räddningstjänst och den typen av saker. Det finansierar vi genom att skatteväxla per fastighet och år och per lägenhet med kommunerna. Det andra är att vi höjer beskattningen. När vi nu sänker den löpande beskattningen med ungefär 10 miljarder höjer vi den beskattning som du kan klara av när du har sålt ditt hus. Vi höjer från till i reavinstskatt, och vi halverar uppskovsmöjligheten. När man som vi tar ned den löpande beskattningen med 10 miljarder uppstår en kapitaliseringseffekt, , som ökar värdet på fastigheterna. Därför är det en mycket rimlig åtgärd. Om man genomför en sådan politik kan man också ta ut lite mer av det högre värdet i skatt när människor säljer. Det är inte så att människor blir fångna. De har inte råd att flytta, kommer nu att säga. Problemet är att de inte har råd att bo kvar. Det är detta som vi kommer till rätta med. Jag har goda förhoppningar att vi ska diskutera oss samman i den borgerliga alliansen om principer som innebär att vi på vårt gemensamma valmanifest har en lösning på hur fastighetsskatten ska tas ut framöver. I den här budgeten ökar fastighetsskatteinkomsterna för staten. beräknade man att de ökar med ungefär 4 miljarder fram . ökar de med ytterligare 300 miljoner . Ni driver människor från hus och hem. Vi vill se till att människor ska ha möjlighet att bo kvar. 18 Finansminister () replik: Först till frågan om sysselsättningen. Nej, det finns inte bara Ams i vår politik, som säger. Jag sade inledningsvis att den reguljära sysselsättningen nu ökar. Den kommer att vara inom inte alltför . Det är ovanligt högt jämfört med något annat europeiskt land. Det är 80 000 fler jobb varav hälften i privat sysselsättning. Hela vår ekonomiska politisk syftar till fler jobb. Ni vill bara se, därför att det passar er retorik, den del som handlar om att särskilt hjälpa dem som är långtidsarbetslösa. Men hur är det med alla dem som får reguljära jobb beroende på att hushållen känner sig mer optimistiska? De har fått sin köpkraft förstärkt genom ett höjt barnbidrag, ett förbättrat bostadstillägg, och så vidare. De jobben tänker vi faktiskt också ta åt oss äran för. Det handlar inte bara om det faktum att de långtidsarbetslösa får hjälp att komma tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden via ett anställningsstöd eller plusjobb. Så till frågan om fastighetsskatten. Jag vill gärna diskutera den frågan. Det vore egentligen intressant att här höra diskussionen mellan och . skrev en artikel tillsammans med sin partiledare härförleden i med rubriken: linje håller inte. Såvitt jag förstår är partiledare, som väl blev partiledare i stället för . skriver så här: Om vi övergav vårt förslag till förmån för nuvarande skulle det alltså innebära en kraftigt minskad skattelättnad för landets villaägare. förslag förskjuter nära tio miljarder av skatteintäkterna från löpande beskattning till beskattning av fastighetsförsäljningar. I samband med den stora skatteomläggningen 1990 gjordes grundliga analyser av reavinstskatten. En reavinstskatt på skulle få närmast konfiskatoriska inslag, särskilt för långvariga fastighetsinnehav där vinsterna bara är nominella och inte reala. Sedan fortsätter : Det är oklart om och hur skatteväxlingen kan genomföras och det är definitivt inte möjligt att genomföra direkt vid ett maktskifte, utan föregående utredning och analys. Förslaget skulle dessutom höja skatteuttaget för 360 000 fastigheter. Det duger inte att säga att ni ska prata ihop er om några principer ! Ni har ju vitt skilda förslag. Det här är inte mina ord, utan det är din kollega i alliansen som totalt dömer ut förslag. Hur ska ni få det här att gå ihop egentligen? Det är helt olika principer som ni pläderar för. linje håller inte, säger . 19 () replik: Vi har presenterat ett borttagande av den statliga fastighetsskatten och vill ersätta den med en låg avgift som är överblickbar. Den är förutsägbar; du vet vad du har. Du vet vad du får betala i skatt när du säljer när du har pengar i handen. Det här är en ganska enkel princip. Jag tror att vi får ett ökat stöd för detta undan för undan. Fler och fler ledarskribenter tycker att modell är den rätta. får gärna stå här och läsa debattartiklar. Det finns andra debattartiklar skrivna också. Han får nog ge sig till tåls. Vår ambition är att ha ett gemensamt förslag. Jag tror att ganska mycket av den kristdemokratiska politiken har chans att överleva en diskussion också inom den borgerliga alliansen. flyr från de problem som vi har talat om att den reguljära sysselsättningen faktiskt har fallit i . Han gläder sig nu åt att det har tagit fart och att det går uppåt. Det gläds vi åt gemensamt. Men det står i propositionen att fortsatt goda villkor ska gälla för investeringar i . Jag har en fråga. Detta får väl tolkas som att ni inte tänker klippa till med några nya stopplagar och försämringar på området. Det är väl gott och väl. Men är finansministern nöjd? Eller kan han utlova några förbättringar på området? Tänker han till exempel ta bort den straffskatt som finns på svenska investeringar i ? Jag tänker på förmögenhetsskatten, som har drivit ut så många svenskar som är uppfinningsrika. Jag kan nämna och familjerna . Av de fyra rikaste i är tre före detta svenskar. Om vi räknar in dem som har lämnat landet på grund av förmögenhetsskatten så är det kanske 1 500 miljarder som har försvunnit ur landet. är en av de största skattebetalarna i . Är detta en långsiktig politik? Vill förbättra den? Vill han ta bort straffskatten på högre utbildning, investeringar i humankapital och den så kallade värnskatten? Om man har en forskarutbildning som håller på till dess att man är kanske och när man ska ta ut sin livsinkomst så drabbas man klockrent av den här straffskatten. Vill ta bort den, eller ska vi ha kvar dessa bromsmekanismer? När det gäller att anställa i företag så vet vi av enkäter bland företagare att det som upplevs som absolut mest hindrande för detta är medfinansieringen av sjuklönen. Man tar på sig en jättestor försäkringsrisk som liten företagare om man anställer en person när man riskerar att stå för av lönekostnaden i medfinansiering. Om man har tre anställda långtidssjukskrivna är detta en mycket stor kostnad för ett litet företag, till exempel. Det gör att man inte anställer. Är beredd att ta bort dessa bromsmekanismer som skulle kunna öka den reguljära sysselsättningen i och att inte ha det som , när tyngdpunkten ligger på Ams och att köpa sysselsättning för skattepengar? 20 Finansminister () replik: När det gäller fastighetsskatten så skulle jag gärna vilja vara en mygga eller en fluga på väggen för att lyssna på hur det går med diskussionerna om det gemensamma borgerliga fastighetsskatteförslaget. Men såvitt jag har förstått står helt ensamma om sin modell. Den har totalt skåpats ut på första parkett, på , av den moderata finansministerkandidaten . Det är förståeligt, för förslag skulle få förödande konsekvenser för landets fastighetsägare. De som inte tror på mig får väl lita på och . Det skulle vara intressant att följa den diskussionen. Så har vi än en gång en diskussion om sysselsättningen. Jobben blir fler 80 000 nya jobb varav hälften i privat sektor. Jag kan upprepa det: 80 000 fler jobb varav hälften i privat sektor trots att vi har de skatter som vi har i . stiger sysselsättningsgraden till trots att vi har de skatter vi har i . faller arbetslösheten till ett årsgenomsnitt på . Vi kommer att nå 4-procentsmålet med den gamla tidens mått mätt i slutet av det här året trots de skatter vi har. Eller är det kanske tack vare att vi har ett skatteuttag som vi använder för omfördelning för att bygga det som bygger konkurrenskraft långsiktigt utbildning, infrastruktur och trygghet som gör människor mer omställningsbenägna? Varför är hela det övriga så intresserat av den svenska modellen? Jo, därför att motståndet här i mot globaliseringen och mot strukturomvandlingar är mindre därför att vi har trygghetssystem som gör människor villiga att gå från det gamla till det nya. A-kassa, försäkringssystem, livslångt lärande, arbetsmarknadspolitik det är så man skapar konkurrenskraft i en alltmer globaliserad ekonomisk miljö. Det är det här som ni inte har förstått. Men det är det här som mina kolleger, finansministrar runtom i , frågar mig om. Hur kan det komma sig att de fackliga organisationerna i är så mycket mer ansvarsfulla jämfört med vad de är ute på kontinenten? Jo, därför att vi har trygghetssystem som gör att de fackliga organisationerna bejakar nödvändiga strukturomvandlingar. Det hänger samman med skatteuttaget. Sedan kan vi diskutera enskilda skatter, men en sak ska och alla andra vara på det klara med: Ett borttagande av värnskatten för de allra, allra rikaste kommer en socialdemokratisk regering inte att gå med på. 21 () replik: talar i sitt anförande ena gången om att vi ska använda internationellt gängse arbetslöshetsmått. Nästa gång talar han om statistiken över öppet arbetslösa ungdomar och ungdomar i konjunkturåtgärder. Han summerar det till knappt 61 000 personer. Det är Ams statistik, och inte den officiella svenska statistiken. Det är inte heller det internationellt gängse arbetslöshetsmåttet för ungdomar. Det inkluderar latent arbetssökande studenter, som studerar fast de vill ha ett arbete. Det här är egentligen någonting nytt; vi har en arbetslöshet med väl utbildade personer som har en examen men som ändå inte får jobb. Det är en ny situation på svensk arbetsmarknad. Att inte inkludera studenter som söker jobb latent arbetssökande står i strid med rekommendationer från , bland annat. Enligt den här internationellt gängse statistiken är arbetslösheten i för unga . Det är 146 000 personer. Det är bara fem länder i EU som har en högre ungdomsarbetslöshet. är nästan på samma nivå som , som har . har föreslagit att vi ska minska trösklarna in till arbetsmarknaden. Vi ska ge unga som står utanför chans att visa upp sig. Det är en politik som har provats i och . senast har man också lagt fram förslag i om en förlängd provanställning till . I och ligger ungdomsarbetslösheten på . I ligger den på . Det är högre än under krisåren . Då erbjuder 1 000 plusjobb och höjda trösklar in till arbetsmarknaden. Det är det som förändringen av visstidsanställningar innebär. Det slår undan säsongsbranscher. Jag var i och åkte skidor. De ungdomar som jobbar i liftarna i skidanläggningen där kommer att få det svårare. Antagligen kommer den typen av branscher att jobba mer med att hyra in företagare med F-skattesedlar. Sedan kommer väl förslag om rätt till heltid. Min fråga till finansministern är: Har ni räknat på hur många jobb som kommer att försvinna med de förslag som ni lägger fram om höjda trösklar in på arbetsmarknaden för framför allt ungdomar? 22 Finansminister () replik: Det är klart att studenter vill ha jobb när de har pluggat klart. Vi hade exakt samma arbetslöshetsstatik när arbetsmarknadsministern hette . Vi mäter arbetslösheten med exakt samma mått som vi gjorde när vi hade en centerpartist som arbetsmarknadsminister. tillhör väl inte den här Timbrocentern som har vuxit fram , men det är precis samma arbetslöshetsmått som används som då. Eftersom jag har så ont om tid måste jag säga att politiska utveckling är anmärkningsvärd. Ni står fast vid förslaget att försämra villkoren för de unga, när vi i själva verket behöver mer trygghet för de unga på arbetsmarknaden. Det är inte mer otrygghet de behöver. Det är precis det debatten i har handlat om och som den franska högerregeringen har tagit intryck av efter många om och men. Men , som det parti som alldeles uppenbart ska ställa sig allra längst ut till höger på den politiska skalan i , framhärdar i detta förslag. Jag förstår ärligt talat inte hur ni tänker. Till detta kan man dessutom addera förslagen där ni vill sänka kompensationsgraden i utjämningssystemet. Vi har hört stå här som centerpartist och passionerat tala mot det gröna folkhemmet. Då har man kastat allt vad klassisk centerpolitik heter bakom sig. Välkommen ned mot 4-procentsnivån, ! 23 () replik: Det här med procenten får väl väljarna avgöra. Det viktiga är väl att ge ungdomar en chans att komma in på arbetsmarknaden. Det är bättre med en fot inne på arbetsmarknaden än två utanför. Det är där tryggheten ligger. Otryggheten finns ju när 146 000 står utanför arbetsmarknaden. Eftersom tonläget från finansministern och regeringen är så uppskruvat har man väl insett att ungdomsarbetslösheten är ett problem, men man har inte riktigt någon lösning på det problemet. De förslag som man lägger fram nu har man prövat själv. Finansministern sade i en intervju i att det han gjort de var att hålla i pennan för Socialdemokraternas politik och att han inte avviker från det han själv har varit med om att utforma. har själv fört den politik som har lett till att 146 000 ungdomar står utanför arbetsmarknaden. Och det enda han kan komma med är förslag som redan har prövats tidigare. Det är lite fattigt. Sedan vill jag kort säga något om kompensationsgraden i utjämningssystemet. Jag vet inte var har läst ett sådant förslag. Vi har tvärtom förslag på att stärka kommunernas egen skattebas. Det ger kommunerna en långsiktigt bättre planeringsförutsättning. När det gäller miljöpolitiken var inne på en sak, och vi kan återkomma till det i ett replikskifte. Det är detaljstyrningen jag raljerar över, inte målen om ett hållbart samhälle. Det handlar om detaljstyrningen med någon slags kommandoekonomi där man säger att man ger ett bidrag till småhusägare som byter bort sin oljepanna, men sedan får de höjd fastighetsskatt. Det är en typ av detaljstyrning som inte ens har en helhet i sig, och det är det som är problemet. Det är inte målet i sig, utan det är vägen till målet. Det är symtomatiskt att regeringen och inte verkar ha någon riktig plan. Planen är att vinna valet punkt. Men man vet inte riktigt vad man ska göra med regeringsmakten. Vi hörde nu i anförandet att det finns större resurser nästa mandatperiod, så vi får väl se vad man ska göra med regeringsmakten när man kommer med sitt socialdemokratiska valmanifest och inte det för regeringsalternativet.. 24 Finansminister () replik: Jo, vi vet vad vi vill göra med regeringsmakten. Det framgår av den ekonomiska vårproposition som jag precis har lagt på bord.