prot · GT0971 · 2006-02-10 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 13 februari13 mars. Kammaren biföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp under sjukledighet anmält som suppleant i skatteutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. vice talmannen förklarade vald den 13 februari13 mars till suppleant i skatteutskottet () suppleant i näringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:229 Till Interpellation 2005/06:229 av () Statsbidrag till handikapporganisationer Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor. uppdrag och rättschef 2005/06:235 Till Interpellation 2005/06:235 av () Kvaliteten inom läkarutbildningen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa utomlands. 5 § Svar på interpellation 2005/06:224 om teorin bakom fastighetsskatten 1 Finansminister (): Per har frågat mig om teorin bakom fastighetsskatten och om jag har för avsikt att föreslå sådana lagförändringar som innebär att denna beskattningsmodell ska genomföras konsekvent dels i fastighetsbeskattningen, dels i skattesystemet generellt. Låt mig kortfattat nämna något om principerna bakom fastighetsskatten. skattereform utgjorde likformighet ett viktigt mål då skattereglerna utformades. På kapitalbeskattningens område innebär det att olika typer av kapitaltillgångar ska, så långt möjligt, beskattas lika. Reglerna ska dels vara rättvisa, dels bidra till att sparande och investeringar i fördelas mellan olika samhällssektorer till exempel bostadssektorn och företagssektorn på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Utgångspunkten vid fastighetsbeskattningen är att ägaren ska beskattas för löpande avkastning på det i fastigheten nedlagda kapitalet på samma sätt som sker för övrigt kapital. Avkastningen beräknas schablonmässigt utifrån taxeringsvärdet som ska motsvara av marknadsvärdet. Skatteuttaget ska i princip motsvara den skatt som tas ut på övrig kapitalavkastning. Låt mig i detta sammanhang påminna om de utredningar som, alltsedan nuvarande regelverk trädde i kraft vid skattereformen 1990, analyserat principerna för uttaget av fastighetsskatt. I dessa utredningar har prövats alternativa modeller för uttag av fastighetsskatt. Slutsatsen är att den nu rådande principen det vill säga att fastighetsskatten ses som en del av kapitalinkomstbeskattningen och att skatteuttaget är relaterat till fastigheternas marknadsvärde är den mest rimliga både ur ett samhällsekonomiskt och fördelningspolitiskt perspektiv. Att överge ett fastighetsskattesystem baserat på marknadsvärdet och i stället, så som föreslår, införa ett tak på fastighetsskatten på per småhus och år skulle få oacceptabla fördelningspolitiska och regionalpolitiska konsekvenser. Mot denna bakgrund är det inte aktuellt att förändra tillämpningen av teorin eller principerna bakom fastighetsskatten. Jag tycker att avvägningen mellan olika beskattningsprinciper i nuvarande regelverk är välbalanserad. I ett skattesystem som ska vara uthålligt i en värld med fortsatt stort internationellt tryck på olika skattebaser behövs fastighetsskatten för att finansiera välfärden. Fastighetsskatten behöver också diskuteras i ett större skattepolitiskt sammanhang med en sammanvägning av fördelningspolitiska hänsyn och önskemålen om en samhällsekonomiskt effektiv beskattning. Fastighetsbeskattningen kommer därför självfallet att vara en del i den översyn av skattesystemet som jag har aviserat. 2 PER (): När jag läste det svar som vi nu har fått uppläst av finansministern slog det mig genast att han inte svarar på frågorna. Frågorna är klara och specifika. Om inte demokratin fungerar i det lilla kan man undra hur det är i det stora. Om en interpellationsdebatt ska bli riktigt meningsfull krävs ändå att vi får svar på frågorna. Det hoppas jag få . Frågorna gäller om beskattningsformen ska genomföras konsekvent, om kapitalinkomstperspektivet ska genomföras konsekvent inom fastighetsskatten och inom det svenska skattesystemet över huvud taget. kan diskussionen bli teknisk, men jag ska försöka att undvika detta. Är finansministern beredd att lägga fram lagförslag om en ändring så fort ett nettohyresvärde beräknat utifrån marknadsvärdet som alla villaägare har, nettohyresvärde i meningen att man har en intäkt som inte syns eller finns i reda pengar men ändå ska beskattas inte är likvärdigt med bankräntan? Fastighetsskatten ska motsvara skatt på bankräntan. Bankräntan är ganska låg. Det skulle behövas justeringar så fort bankräntan ändras. Min andra fråga om kapitalinkomstprincipen ska tillämpas konsekvent i det svenska skattesystemet gäller om den ska tillämpas på andra kapitalkonsumtionsvaror, det vill säga om båt, bil, tv, video, dvd, stereo, radio ska beskattas på samma sätt. Det är också varaktiga tillgångar. Det går att argumentera på ungefär samma sätt som i statliga utredningar, i förarbeten, i den tidigare skattereformen, nämligen att det en fastighetsägare har är en intäkt på sitt boende. Det är ungefär som att hyra ut sin fastighet. Då blir det en marknadshyra som kommer in från en annan som är beredd att hyra fastigheten. hyrs den inte. Den hyrs inte ut. Man hyr den av sig själv. Om man hyr den av sig själv konsumerar man upp värdet med en gång. Man får då en icke-monetär avkastning. Det är ingen villaägare, eller bostadsrättsägare för den delen, som får en löpande avkastning i reda pengar. Det är en fiktiv inkomst. Om det ska vara någon typ av principiell likformighet ska en fiktiv inkomst fångas upp av en fiktiv beskattning. Men så principiellt är det inte. Jag vill påstå att ett hus inte har ett marknadsvärde om det inte är till salu. Då är det inte ute på marknaden. Ändå betraktar finansministern det som en kapitaltillgång som alla andra. Jag ska senare komma in på vad det är för bild som verkar förespegla finansministern. 3 (): Jag börjar med att tacka statsrådet för svaret på den utmärkta interpellationen som Per har ställt. Fastighetsskatten infördes , men då på helt andra principer, nämligen som en ersättning för borttagande av en annan skatt. Det hade med hyresbostäder att göra. är det precis som statsrådet säger, nämligen att skatten infördes av de skäl han anför för att få likformighet i kapitalbeskattningen. Därefter har förhållandena ändrats radikalt. Genom de principer som statsrådet hänvisar till när det gäller hur man ska ta ut skatter har regeringen kunna styra det genom direktiven. Därför blir det en meningslös hänvisning att majoriteten i utredningen har kommit fram till det här. Det har ju funnits reservationer på alla dessa punkter. Om man hade haft en enmansutredning hade man naturligtvis kommit fram till exakt det regeringen hade velat. Därför blir det fullständigt meningslöst. Det stora problemet är, som jag ser det, att på två punkter har utvecklingen av taxeringsvärdena kommit att bryta det rimliga i den goda princip som man hade 1990. Det ena är att den bryter mot förmågeprincipen på många håll. Det andra är att den bryter mot likviditetsprincipen. Man kan säga att man tog hänsyn till det momentet 1990, men förändrade taxeringsvärden har kommit att bryta mot förmågeprincipen. Det intressanta är att statsrådet säger i sitt svar att han tycker att avvägningen mellan olika beskattningsprinciper är den korrekta. Det innebär att statsrådet medger, precis som Per är inne på, att det är en konflikt mellan olika beskattningsprinciper. Det som finansministern nu säger är att just den här avvägningen är den rimliga. Men då måste man ändå ställa frågan: Varför måste det ständigt införas nya undantag i denna? Så sent som aviserade finansministern själv att det nu ska komma nya undantag. Långsiktigheten i den här skatten finns bara på en enda punkt, nämligen att staten ska få in så mycket pengar som möjligt. Detta är på den tredje punkten som man bryter mot kapitaltänkande, likformighetstänkande. Det är oförutsebart för vanliga människor. Jag ska tillåta mig att ta ett exempel på detta och ställa frågan: Vad ska denna person spara på? Det är en person som vi kan kalla som bor på i . Han hade 1997 ett taxeringsvärde på 2 ½ miljon för ett högt, fint hus, byggt , . var taxeringsvärdet 5,4 miljoner, och är det 8 220 000. Det gör att denne person, född , betalar 82 200 i fastighetsskatt och dessutom betalar 78 000 i förmögenhetsskatt, alltså 160 200. Den här personen är ju stormrik han har ett hus som helt plötsligt är värt . Problemet är ett enda: Han har inte förmågan att bo kvar i detta hus, därför att av hans inkomster efter skatt går till att betala statsrådet fastighetsskatt. 4 Finansminister (): Vi har diskuterat den här frågan . Jag blir alltid lika förvånad när Per interpellerar mig, därför att det är inom den borgerliga alliansen som ni borde föra den här diskussionen. En sak är säker: Fastighetsskatten blir kvar även om det blir en borgerlig regering. Ni har ju inte lyckats gå på den linje som föreslår, nämligen att avskaffa fastighetsskatten. Den diskussion som vore väldigt intressant för väljarna är: Vad blir det egentligen för slags fastighetsskatt med ert regeringsalternativ? Att Per är intresserad av teorier bakom skattesystemet kan man föra seminariediskussioner kring, men för väljarna är det intressant att veta vad det egentligen är som gäller. För oss socialdemokrater gäller följande. Fastighetsskatten är en skatt som inbringar stora inkomster till statskassan. Den betalas av fastighetsägare, villaägare. Villaägare är också barnfamiljer, pensionärer och bilister. Vi använder fastighetsskatteinkomsterna till att höja barnbidraget till barnfamiljerna, till att stärka pensionerna till pensionärerna, till att bygga ut vägarna till bilisterna. Det är så vårt skattesystem fungerar. Vi behöver ha ett robust, stabilt skattesystem. Är det någonting som ekonomerna är överens om en skatt som inte snedvrider ekonomins funktionssätt är det fastighetsskatten. Så sent som kom SNS med en rapport kan inte beskyllas för att vara en socialdemokratisk kryptoorganisation och de förespråkar att vi ska ha en fastighetsskatt. Dessa ekonomer, oberoende, som jag tror ingalunda hör hemma i det socialdemokratiska lägret, pläderar för att vi behöver ha denna stabila, fasta skattebas. Vi socialdemokrater är emellertid inte främmande för att justera i fastighetsskattesystemet. Det har vi gjort . Vi har sänkt fastighetsskatten för småhus från 1 ½ % till . En begränsningsregel för fastighetsskatten har införts som innebär att hushåll i princip inte ska behöva betala av hushållsinkomsten i fastighetsskatt. Det här innebär att fler hushåll får lättnader. Vi har dessutom infört en dämpningsregel för att sprida ut effekten av höjda taxeringsvärden. Höjda taxeringsvärden är i grund och botten någonting väldigt positivt; det är ett uttryck för att det går bra för att fastighetsägarna blir rikare. Begränsningsregeln är vi socialdemokrater inte främmande för att gå vidare på. Det är ett effektivt sätt att sänka fastighetsskatten för dem som behöver det allra mest. Därför har jag, precis som sade, aviserat att vi inte är främmande för att gå vidare på den vägen. Men en sak är säker: Vi kommer inte att ge oss ut på några skattesänkaräventyr innan vi har säkrat kvaliteten i just det! vården, skolan och omsorgen. Vi behöver ha skatter som är bra och stabila och som omfördelar resurser från dem som har till dem som har lite mindre. 5 PER (): Jag känner igen det här. Finansministern hänvisar till seminarier. Han vill inte ens diskutera teorin eller bakgrunden bakom fastighetsskatten. Han hänvisar till auktoriteter och till SNS. Det är fantastiskt att han gör det i detta sammanhang han kunde också ha nämnt och andra. Han talar om justeringar som regeringen har gjort justeringar som visar just att det är något principiellt felaktigt. Om finansministern inte kan se detta och om han inte är beredd att diskutera det i en interpellationsdebatt, vet jag inte när det ska bli aldrig, förmodligen. Vad är det finansministern föreställer sig, frågar man sig när man läser interpellationssvaret. Ja, det är ungefär så här. En ung barnfamilj, kanske en ensamstående eller ett pensionerat par: Det är ungefär som om de stod där med en miljon eller två på fickan och hade olika placeringsalternativ. Och så verkar det som om någon kommer på: Ja, men vi kan ju placera i hus! Det är fullständigt verklighetsfrämmande. När man läser svaren ser man att det är en ekonomism som genomsyrar finansministern, trots att han är jurist. Var är bostadspolitiken, rätten till bostad, behovet av boende och till och med plikten för dem som försörjer barn och liknande att sörja för boendet? Här talas det om en välbalanserad avvägning. Det är principlöst, skulle jag vilja säga. Det är inkonsekvent. Här är det en orealiserad värdestegring som beskattas löpande. Vilka andra kapitaltillgångar beskattas på ett sådant sätt? Både de statliga och de privata företagen går bra , men om de inte går så bra och det inte blir någon aktieutdelning har man inte ens en fiktiv intäkt att beskatta. Men här ska det vara en fiktiv intäkt. Man räknar ut något värde som fastighetsägarna konsumerar, och så ska det beskattas. Vad är det för övrigt för beskattningsprinciper som avses? Dämpningsregeln, som var inne på, är ju kvittot på att teorin inte håller, för att inte tala om alla dessa sänkningar av skattesatsen. Skatt efter bärkraft det finns ju inga hänsyn till hushållsinkomsten i teorin bakom fastighetsskatten. Det är en rad ad hoc-regler, fru talman, som visar det här. Likformighetsprincipen: Hur kan man ha en likformighetsprincip när intäkten är fiktiv? Den är icke-monetär. Jag tycker att varenda villaägare och sommarstugeägare skulle få veta hur principlösa tankarna är bakom Socialdemokraternas fastighetsskatt. Neutralitetsprincipen: Den ska vara handlingsneutral. Men folk flyttar ju. Det är inte handlingsneutralt. Likviditetsprincipen: Det är orealiserade tillgångar. Om man inte har pengar på fickan så finns ju inte de att beskatta. Dessutom hotas äganderätten, och det gör att hela fastighetsskatten har blivit en otrygghetsskatt baserad på en otrygghetsprincip. Fastighetsskatten är illegitim och principlös. Om inte ens detta kan få finansministern att vakna till och vilja debattera i sak vet jag inte hur och interpellationsdebatterna ska fungera. Finansministern var inne på en stabil skattebas, och vi läste om detta i . Jag återkommer till det här, om det är den typen av motiv man ska ha bakom beskattningen. 6 (): Det var intressant att lyssna på finansministern. Det är det alltid. Finansministern efterlyste vad en eventuell ny regering kan komma att föreslå. Det är en intressant fråga. Jag tror säkert att det kommer att bli förändringar till det bättre. Eftersom statsrådet förväntar sig att bli omvald som finansminister eller någonting annat tror jag att svenska folket skulle vara mycket intresserat av att få reda på vilka förslag den regering som statsrådet själv sitter i lämnar. Det är ju det som är verkligt intressant. Vad blir det för förslag? Sedan, fru talman, måste jag ändå komma in på frågan om vilka frågor som statsrådet svarar på eller inte. har jag i den här kammaren bara hört statsrådet svara på en fråga, och det var den om platt skatt. Den fanns det ett utförligt svar på ifrån en socialdemokratisk ledamot. Men i övrigt? Det gäller till exempel den fråga som jag ställer om vad den pensionär som heter ska spara på. Det, tycker jag, vore en intressant fråga att svara på. Låt mig slutligen ta upp frågan om varför fastighetsskatten bryter mot förmågeprincipen, likviditetsprincipen och påverkansprincipen. Det har att göra med, statsrådet , att sättet att fastställa vad som ska beskattas enligt likformighetsprincipen som vi kan vara överens om har skenat iväg. Det är inte som finansministern nu försöker göra gällande. Det är väldigt viktigt, för det är en osanning att det finns enighet om taxeringsvärdet. Finansministern är jurist, och finansministern vet också att det finns andra principer. Det skulle till exempel kunna vara köpeskillingen. Då hade det enligt likformighetsprincipen varit förutsebart och påverkansbart när det gäller taxeringsvärdet och vilken fastighetsskatt man skulle betala. Det är en helt annan ordning. 7 Finansminister (): Det är lite tråkigt att inte har någon replik, så jag får vara lite försiktig med min vassa tunga. Jag ska ändå för protokollet återge vad en företrädare till mig i ämbetet som finansminister har sagt: Fastighetsskatten är utformad som en objektskatt beräknad på fastighetens taxeringsvärde. Ett motiv för att ta ut fastighetsskatt har varit att denna ersätter en inkomstbeskattning av det i fastigheten nedlagda kapitalet. Fastighetsskatten för privatbostäder i form av småhus kan således ses som en skatt på implicit avkastning på eget kapital motsvarande den tidigare schablonintäkten. Som sagt, har inte någon replik. Vad ska den fiktiva personen i göra? Ett sätt är att rösta på . Om det handlar om att bli gynnad av något förslag som finns i debatten så är det förslag. Det skulle få förödande fördelningspolitiska, regionalpolitiska och bostadspolitiska konsekvenser, men det skulle de facto gynna de i med höga taxeringsvärden. förslag bygger ju på att alla över hela landet ska betala lika mycket i någon slags ny avgift. Man ska betala lika mycket vare sig man bor i eller i Bergslagen. Därmed frångår kd skatteförmågeprincipen. Skatt efter bärkraft kommer inte att spela någon som helst roll i den typen av system. Men visst, grannar kommer att gynnas. Uppmaningen till dem om de väljer mellan olika borgerliga partier är att gå på den kristdemokratiska linjen. De som bor i med låga taxeringsvärden ska dessutom vara med och finansiera förslag genom att de ska få en höjd kapitalvinstskatt och ett halverat uppskovsavdrag. Det kommer förmodligen i slutändan att leda till en ökad skattebelastning för dem med de allra lägsta taxeringsvärdena, de som bor i landsbygden. Per , ni har inte talat så mycket om ert förslag. Ni kritiserar gärna det som finns. Men en sak är säker. Jag kan lova dig, Per , att vi kommer att berätta för glesbygdens folk om hur ert förslag verkligen slår i praktiken. Det kommer att slå väldigt hårt. Men det kommer att hjälpa grannar. Var så säker! Vi socialdemokrater vill ha ett fastighetsskattesystem som inbringar inkomster till staten som vi kan omfördela inte minst till villaägare runtom i landet. Men vi är inte dogmatiska. Vi är beredda att pröva fastighetsskattens olika detaljer inklusive att göra den så kallade begränsningsregeln mer generös. Det är ett besked till svenska folket. 8 PER (): Jo, Socialdemokraterna med i ledningen i alla fall vad gäller skattepolitiken är dogmatiska. Finansministern är inte ett dugg beredd att diskutera den principiella frågan. Jag interpellerar någonting, och så kommer han in på vårt förslag. Jag kan inte stå här i kammaren och interpellera mig själv och be mig själv lägga ut förslag. Nej, Socialdemokraterna har inget bostadspolitiskt mål längre. handlar det om en osolidarisk beskattning som leder till segregering längs våra kuster och runt våra storstäder. Det är människor med feta plånböcker som ska kunna bo där. Det är de som ska kunna ha ett sommarboende. De tränger bort de fast boende. Så har det varit , och det hjälper inte med de här lindringsreglerna som bara är ett bevis på att det är feltänkt från början. Det är bara människor med feta plånböcker som ska kunna behålla sina sommarstugor. Det är den solidariteten som Socialdemokraterna har. Det är det svenska folket ska få reda på. Då tror jag att folk i glesbygden också kan känna en solidaritet när det gäller den cyniska beskattningen och den cyniska principen bakom. Vi hörde hur finansministern talade om en stabil skattebas. Så står det i i intervjun, om det är rätt. Vad är det för typ av argumentering? Det är en form av statsutilitarism, man skulle kunna säga en fiskal utilitarism. Det är nyttan som avgör. Huvudsaken är att pengarna kommer in till statskassan. Sedan spelar det ingen roll hur det drabbar människor därute i landet. Det är osolidariskt, och det ska vi tala om för skattebetalarna. Det har varit så alltför . Jag blir mäkta upprörd över den här typen av argumentering. Det är aldrig någon principiell argumentering. Det hänvisas till seminarierum, och man gömmer sig bakom borgerliga auktoriteter. Det är en ekonomism som är svårtolererbar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:233 om biståndsbedömning av funktionshindrade asylsökande 9 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att reglerna kring ansvaret för biståndsbedömning blir klarare när det gäller funktionshindrade asylsökande. tar i sin interpellation också upp några enskilda händelser på och frågar mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att de etiska regler som har i sina policydokument också ska gälla asylsökande med funktionshinder. Mottagandet av asylsökande ska vara humant och värdigt och organiseras med full respekt för individen. personal har ett svårt uppdrag men gör generellt ett mycket bra arbete. Eftersom de anställda möter människor som befinner sig i utsatta situationer måste det kontinuerligt föras en diskussion om etik och om hur den enskilde ska bemötas. Som jag tidigare redovisat här i har initierat ett åtgärdsprogram för att stärka arbetet med etik och bemötande på myndigheten. Detta arbete fortsätter. Som jag också redovisat har regeringen beslutat att inrätta ett etiskt råd vid . Jag vill understryka att det arbete med inriktning på etik och förhållningssätt som bedriver naturligtvis är generellt till sin karaktär och också omfattar exempelvis personer med funktionshinder. De exempel som tar upp handlar i huvudsak om uppdrag att erbjuda de asylsökande ett lämpligt boende. När ordnar boendet för asylsökande är det naturligtvis viktigt att hänsyn tas till särskilda behov som kan finnas, till exempel till följd av funktionshinder. Om verket i det enskilda ärendet inte kan erbjuda en anpassad bostad kan ett sådant boende i stället upphandlas från bland annat kommunerna. Det är av yttersta vikt med en bra samverkan mellan och kommunerna vad gäller boende eller andra insatser för asylsökande med funktionshinder. Jag är medveten om att det finns ett behov av att i olika avseenden se över ansvar i förhållande till kommunernas ansvar. Ansvarsfördelningen mellan verket och kommunerna när det gäller asylsökande regleras i huvudsak av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och socialtjänstlagen. Jag har för avsikt att initiera bland annat en översyn av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. I det sammanhanget bör även ansvar i förhållande till andra aktörer ses över. 10 (): Jag tackar för svaret, men jag är inte nöjd. duggar debatterna om tätt. Det är vi stod här och pratades vid senast, och står vi här igen. Precis som jag framförde då måste både asylsökande och övriga medborgare känna förtroende för hela asylprocessen, och då är det som händer och sker på det absolut viktigaste. är första länken i en kedja, och ingen kedja är starkare än sin svagaste länk. kommer också att ha ögonen på sig extra mycket efter allt som har hänt. Självklart är det precis som säger: Det finns många som gör ett bra arbete på , och de har ett svårt uppdrag i en organisation som omorganiseras gång på gång. En person har varit med om tre omorganisationer . Dessutom är det personal som ska genomföra regeringens alltmer hårdnande asylpolitik. När människor kränks kan jag inte låta bli att reagera.