prot · GT09124 · 2006-05-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att voteringen skulle äga rum . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden Talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2005/06:MJ59 till miljö- och jordbruksutskottet /06:L29 till lagutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:JuU32, JuU37 och JuU39 betänkanden /06:LU26, LU29 och LU30 betänkanden /06:UU16 och UU17 betänkanden /06:SfU10 och SfU14 betänkande 2005/06:SoU30 6 § Beslut om ärende som slutdebatterats AU11 Nya mål i jämställdhetspolitiken Punkt 1 (Övergripande mål om jämställdhet) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 234 för utskottet 25 för res. 3 21 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 25 m, 36 fp, 23 v, 16 c, 13 mp, 1 - För res. 3: 25 kd Avstod: 19 m, 2 fp Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 1 (m) Votering: 173 för utskottet 44 för res. 1 63 avstod 69 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 23 v, 16 c, 13 mp, 1 - För res. 1: 44 m Avstod: 38 fp, 25 kd Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 2 (Andra övergripande frågor om jämställdhet) 1. utskottet 2. res. 5 (c) Votering: 241 för utskottet 16 för res. 5 23 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 44 m, 38 fp, 25 kd, 13 mp, 1 - För res. 5: 16 c Avstod: 23 v Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 10 (Frågor med anknytning till delmålet om mäns våld mot kvinnor) 1. utskottet 2. res. 23 (c) Votering: 156 för utskottet 16 för res. 23 107 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 1 kd, 21 v, 13 mp, 1 - För res. 23: 16 c Avstod: 44 m, 38 fp, 23 kd, 2 v Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 9 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 11 (Styrning och övergripande organisering av jämställdhetspolitiken) 1. utskottet 2. res. 25 (v) Votering: 214 för utskottet 24 för res. 25 42 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 43 m, 38 fp, 12 mp, 1 - För res. 25: 23 v, 1 mp Avstod: 1 m, 25 kd, 16 c Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 12 (En ny jämställdhetsmyndighet) 1. utskottet 2. res. 27 (m, fp, kd, c) Votering: 157 för utskottet 123 för res. 27 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 27: 44 m, 38 fp, 25 kd, 16 c Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU18 Skydd för störningskänslig forskning Kammaren biföll utskottets förslag. TU14 Åtgärder mot svarttaxi m.m. Punkt 2 (Fullbordande av brottet) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 236 för utskottet 43 för res. 1 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 38 fp, 25 kd, 23 v, 16 c, 13 mp, 1 - För res. 1: 43 m Frånvarande: 24 s, 12 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 7 (Taxameterfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 157 för utskottet 123 för res. 2 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 23 v, 13 mp, 1 - För res. 2: 44 m, 38 fp, 25 kd, 16 c Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU20 En svensk Asienpolitik Punkt 7 () 1. utskottet 2. res. 3 (mp, fp) Votering: 226 för utskottet 52 för res. 3 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 44 m, 25 kd, 23 v, 16 c För res. 3: 38 fp, 13 mp, 1 - Frånvarande: 26 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Punkt 13 (Ett-Kina-politiken) 1. utskottet 2. res. 6 (c, kd) Votering: 237 för utskottet 41 för res. 6 2 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 120 s, 43 m, 38 fp, 23 v, 12 mp, 1 - För res. 6: 25 kd, 16 c Avstod: 1 m, 1 mp Frånvarande: 24 s, 11 m, 10 fp, 8 kd, 5 v, 6 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU25 Bötesbelopp Kammaren biföll utskottets förslag. JuU41 En effektivare ordningsbotshantering Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2005/06:FöU10 Renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B (prop. 2005/06:132). 1 (): kommer att besluta om leverans av ett nytt artillerisystem. Denna fråga har väckt föga uppmärksamhet i massmedierna och i allmän debatt enligt min mening mindre uppmärksamhet än skattemiljarderna och tillvägagångssättet egentligen motiverar. Renoveringen och modifieringen av Haubits 77B är ett skolexempel på svensk försvarsmaterielpolitik. Den här politiken vilar på tre underliggande förutsättningar: För det första kommer hänsynen till försvarsindustrins arbetstillfällen i alltid att vara politiskt viktigare än själva försvarsförmågan. För det andra tror sig industri och respektive försvarsgrenar leva i en sorts symbios med varandra; utan flygindustri inget flygvapen och utan flygvapen ingen flygindustri och så vidare. Många har till exempel förundrat sig över att en modern krigsmakt som den svenska har så få helikoptrar trots att behoven alltid har varit stora i detta glest bebodda och avlånga land. Kanske finns det flera olika förklaringar till detta, men den viktigaste är naturligtvis att vi inte har och aldrig någonsin har haft en svensk helikopterindustri. Men vi har, herr talman, förvisso företag som säljer stridsfordon, artilleri, stridsflygplan och stridsfartyg. Här har det inte funnits några brister, åtminstone inte kvantitativt. För det tredje lämnar just försvarsmaterielsidan stor handlingsfrihet med avseende på formerna för beställning. Staten behöver inte handla upp i fri konkurrens, vilket gör att man mer eller mindre fritt kan välja vem man vill köpa av. Regeringen kan också mer eller mindre fritt välja vilka uppgifter i anskaffningen som ska vara hemliga. Det som ögat inte ser gråter det ju inte heller över. Med andra ord köper vi svenska särlösningar, och prislappen håller vi hemlig för skattebetalarna. liberalerna yrkade på att vi inte skulle beställa de nya kanonerna . Skälen härtill var flera. Viktigast var naturligtvis att det på den öppna marknaden redan finns kanoner med de egenskaper som efterfrågas. För dessa kanoner är utvecklingskostnaderna redan betalda och de barnsjukdomar som alltid förekommer redan åtgärdade. Bara detta att de redan finns innebär med garanti att de blir billigare och bättre än de kanoner som kanske kan levereras av svensk industri . I det här sammanhanget är tillverkningsseriernas längd av utomordentlig betydelse. är ett litet land med en ständigt krympande insatsorganisation. bedöms vårt behov av artilleri att uppgå till 24 kanoner. Med så få kanoner att fördela utvecklingskostnader på blir styckpriset orimligt högt. Vem skulle komma på tanken, herr talman, att ta fram 24 exemplar av en personbil eller ens ett civilt flygplan? Försvarsmaterielmarknaden är köparens marknad. Överkapaciteten är enorm. En som köper i stället för att själv utveckla har en helt annan förhandlingsposition. Det räcker med att se på de så kallade motköp som aktualiseras i samband med större internationella affärer. Lika viktigt är dock att den materiel som det svenska försvaret anskaffar passar med den materiel som används av andra länder. Här har valet av svenska särlösningar inneburit stora problem och kostnader . När ÖB nu vill uppgradera ett antal JAS-plan som han avvecklar andra beror det bland annat på att våra äldre plan inte kan samverka och kommunicera med flygplan från till exempel Nato. Motsvarande bekymmer finns i princip på alla materielområden. Men om nu har rätt i dessa avvägningar, är då regeringen och majoriteten i försvarsutskottet ute och cyklar? Nej, inte alls! Jag har goda skäl att tro att försvarsminister starkt reagerade mot det föreliggande förslaget när det första gången kom på hennes bord liksom och reagerade då frågan var uppe här i . Jag tror att det också finns en del företrädare i högkvarteret som har varit måttligt entusiastiska över det projekt som ska beslutas. Problemet är bara att motstående intressen är starka. Fack och arbetsgivare vill ha produktionen i gång. Delar av försvaret vill ha sina kanoner, och övriga vill inte stöta sig. Summan av kardemumman blir att den politiska debatten dör ut. Under tystnad söker blickarna sig mot taket. Ett enigt försvarsutskott har efterlyst ett ökat inflytande över viktigare materielbeställningar. Så särskilt mycket har, åtminstone enligt mening, inte hänt. Men det är viktigt att poängtera att själva förutsättningen för ett sådant inflytande är att partierna här i åtminstone är beredda att säga ifrån. Ännu har vi inte nått dit. I andra länder, till exempel i , är öppenheten och ifrågasättandet mycket friskare. På kongressens hemsida kan man följa alla stora utvecklingsprojekt, tidsramar, leverantörer, prislappar och så vidare. I kallas ansvariga industriföreträdare och representanter för försvarsmakten till förhör när det strular till sig. Man skräder inte orden vid de tillfällena. Jag välkomnar att utskottet har ställt krav, om än otydligt, när det gäller interoperabilitet och att regeringen bör återkomma om de ekonomiska ramarna för projektet överskrids. Detta är steg i rätt riktning men naturligtvis otillräckligt. är inte motståndare till jobb i skogslänen. tycker också att näringspolitik är viktigt. är inte heller motståndare till att behålla artillerifunktionen inom det svenska försvaret, snarare tvärtom. Däremot menar vi att både arbetsmarknads- och näringspolitik bör bedrivas generellt och över de anslag som i statsbudgeten finns för ändamålet. Det materielanslag som försvarsutskottet hanterar ska syfta till att skapa bästa möjliga försvar till minsta kostnad. Vi har objektivt försökt väga projektet mot andra befintliga alternativ och Försvarsmaktens övriga behov. Detta, herr talman, har lett till att vi yrkar avslag på regeringens förslag och bifall till reservationen. 2 (): Först yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen från , bland annat från . Omställningen av den svenska försvarsmakten från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar pågår för fullt. Våra soldater och officerare befinner sig vid dagens datum i ett skede där vi alltmer visar vår förmåga att delta i internationella insatser och utveckla ett försvar som med en bred förmåga, kapacitet, nationellt är gott till mycket gott. Det gäller även utvecklingen inom försvarsmaterielområdet. Det betänkande som vi diskuterar handlar om förmågan vad gäller markstridskrafter. Det gäller att ha ett artilleri som är modernt men som också är anpassat till de soldater och officerare som ska verka inom detta område. Majoritetens förslag till renovering och modifiering av Haubits 77B-systemet är klart och tydligt en anpassning till den omställning som pågår. Renoveringen och modifieringen av Haubits 77B innebär bland annat att pjäsen uppgraderas och får en bättre skjutprestanda, längre räckvidd och en bättre kompabilitet gentemot internationell ammunition. Detta skapar alltså en helt ny förmåga hos artilleriet. Vidare avses väsentliga delar av haubitsen bli monterade på en civil tung terrängvagn, en så kallad dumper. Detta ger på grund av att det är ett civilt standardfordon en minskad utvecklingskostnad och lägre livscykelkostnader. För att åtgärda bristerna i skyddet av våra soldater monteras en splitterskyddad hytt på dumpern. Detta ger soldaterna en skyddad arbetsmiljö, ett omfattande ballistiskt skydd, minskydd, brandskydd samt bullerskydd. Modifieringen gör också att artilleripjäsen utifrån ett strategiskt, taktiskt och internationellt perspektiv blir mer rörlig och operativ. Styrande för utformningen har också varit att man ska kunna flygtransportera systemet i flygplan av typen . Men det är inte nog med detta. Pjäsenheten kan också transportera sig på egen hand över stora sträckor i en hastighet av . Den kommer också att ha en god framkomlighet i svår terräng och kunna göra snabba omgrupperingar, vilket sammantaget ökar den taktiska och stridstekniska rörligheten avsevärt. Utskottet konstaterar även att de kostnadsuppskattningar som redovisats för utskottet bygger på att får en utländsk samarbetspartner som delar på utvecklingskostnaderna. I betänkandet finns det en reservation från och från . Reservationen är från min utgångspunkt något märklig. anförande här visade nog på detta. Samtliga partier i denna kammare har varit med på och är förhoppningsvis överens om den omställning som pågår inom Försvarsmakten. Vi vill att våra soldater och officerare ska ha den allra bästa materiel som finns utifrån de behov som finns både vid internationella operationer och utifrån dagsaktuella och framtida operativa uppgifter. Men till detta säger delvis nej eftersom vi inte har anmält artillerisystemet till det så kallade internationella styrkeregistret. Därför bör förslaget om renovering och modifiering av Haubits 77B avslås. I en tidigare debatt här i kammaren försökte jag ge en mera målande bild av på vilket sätt man medverkar till en förändring. Jag pekade då på jämförelsen med ett tågs framfart. De som tror på den här förändringen kallar jag för lokförarna. De som satt i mittenvagnarna följde liksom bara med men var positiva till det som skedde. De som satt längst bak i vagnarna var väldigt oroliga. De tyckte inte om nyutveckling och drog i handbromsen. Det fanns också de som stod kvar perrongen. För dem hade tåget redan gått. I en replik efter den debatt vi hade uttryckte : Ja, det var nog han jag menade som satt längst bak och drog i handbromsen. Det stämde nog då. Men utifrån den lilla debatt vi haft här , utifrån reservationen i betänkandet från och och utifrån syn på försvarsmaterielutvecklingen är frågan om inte är det enda partiet som håller på att lämna tåget. Inledningsvis nämnde jag att allt hänger ihop. Det vi gör nationellt i Försvarsmakten ska kopplas till vårt ökade internationella engagemang. Det vi använder nationellt ska vi också använda internationellt och tvärtom. I det sammanhanget och utifrån den inriktningen är inget försvarssystem oviktigt. Grunden är ju att vi utifrån de försvarspolitiska mål som vi har satt upp och beslutat om här i ska ge våra soldater och officerare förutsättningar att uppnå dessa mål med de bästa tänkbara villkoren. Men håller, som sagt, inte med när det gäller artillerisystemet. Mot den bakgrunden yrkar jag återigen bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Jag vill slutligen tacka utskottskamraterna för ett gott kamratskap . 3 () replik: Jag kan gärna instämma i kamratliga hälsning här på slutet. Om det är så att hoppar av det där tåget är det mest närliggande skälet att vi förmodligen inte längre har råd att betala biljetten. Jag blir lite förvånad. För ungefär sedan var det ett helt enigt försvarsutskott, där bland annat ingick, som beträffande det artillerisystem som är aktuellt skrev i sitt betänkande: kan inte heller bedöma vilka framtida operativa behov som skall tillgodoses. Dessutom efterfrågar försvarsutskottet vilket behov som finns av artilleri i framtida internationella insatser då inga förband är anmälda till internationella styrkeregister Det här är ju en text som också ställde sig bakom . Vad är det som har fått honom att så radikalt ändra inställning till detta? Sedan säger att det är en självklarhet att soldater ska ha den bästa tillgängliga materiel som tänkas kan. är ju inte ensamt om att framställa kanoner. Sådana framställs av ganska många länder världen över. Som framgår av ärendet finns det flera sådana här haubitsar som har prestanda och egenskaper som motsvarar dem som tas fram genom . Vad är det för fel på de kanonerna? De kanonerna vet vi fungerar. De kanonerna vet vi fungerar också tillsammans med andra länders förband. Avslutningsvis vill jag ställa en tredje fråga också. När jag var liten lärde jag mig att om man väljer en sak så innebär det ofta att man väljer bort något annat. Vi har inte pratat om prislappen för det här projektet i har av regeringen sagts vara hemligt men jag kan garantera dem som lyssnar att prislappen är hiskeligt hög för det här projektet. Den motsvarar förmodligen den pengasumma som kanske hade behövt för att stärka vår förmåga till strategiska transporter. Min fråga till är: Hur löser vi nu det ekonomiskt? 4 () replik: Det var många frågor på en gång. Jag tycker att borde ha läst betänkandet noggrant och tittat på både hur utskottet utifrån sin utgångspunkt tog ställning till den information som vi då hade och i samband med det gav i uppdrag till regeringen att återkomma med ytterligare information om på vilket sätt artillerisystemet skulle fungera i den miljö och den internationella förmåga där insatsen måste finnas som helhet i Försvarsmakten. Det underlaget har vi också fått informerat om för oss i utskottet vid ett antal tillfällen, också de ekonomiska bitarna. Utifrån den utgångspunkten känner sig utskottets majoritet nöjd med informationen när det gäller själva frågan. Däremot påpekar vi att det gäller att vi har ett samarbete med ett annat land för att vidareutveckla systemet så att det på det sättet blir mindre kostnader för vår del. Det finns i betänkandet. I betänkandet finns också de alternativa lösningar som man har tittat på. Det handlar om en artilleripjäs från respektive . Man säger att även under de förutsättningarna att man kan köpa ett av de systemen så att säga över disk det andra, det brittiska, systemet finns ju inte än så blir ändå modifiering och renovering av Haubits 77 billigare när det gäller kostnadsskäl. Där finns också en rimlig förklaring till att regeringen har presenterat just förslaget till den modifiering som finns. Prislappen vill jag inte diskutera eftersom det handlar om affärshemligheter och annat. Det viktigaste här är egentligen detta, tror jag: I samband med de strategiska lufttransporterna kommer vi också att lösa den förmågan när är kommen. 5 () replik: Apropå efterfrågan i internationella insatser: Jag är medveten om att det är på stående fot, men kan räkna upp några internationella insatser där bidrar eller har bidragit genom att artilleriförband har varit den valda lösningen när det gäller understöd till stridande förband? Det hade varit intressant att få veta detta. När det gäller strategiska transporter har ett mycket tydligt krav på sig. Vi har antagit utmaningen att vara så kallad Framework Nation för . Det innebär att de förmågor som andra länder inte kan bidra med, de måste bidra med. Och inte nog med detta elände! Vi har dessutom en deadline för det här arbetet som närmar sig i svischande fart. Från dags dato är och kvar till ska kunna ta ansvar för de strategiska flygtransporterna av . Jag är inte säker på att har besinnat det fulla ansvar som följer med den här uppgiften, men jag skulle ändå vilja vädja till honom att när han diskuterar materielprojekt i första hand styra tankarna i den riktning där vi har gjort åtaganden gentemot andra länder och där det gäller resurser som är vitala för förmåga att kämpa för fred och frihet ute i världen. 6 () replik: Vi har som den här mandatperioden omfattat hört diskussioner och debatter med och där han inför varje fråga, oavsett om det har varit omställning av det svenska försvaret eller om det har varit försvarsmaterielprojekt som pågått, har varit oerhört negativ och skeptisk och inte över huvud taget trott på den utveckling som har skett. har det visat sig att av alla de sanningar som vi har berättat för om exempel är inriktningen att vi ska klara av att ställa om försvaret från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar och att vi ska se till att ha materiel som fungerar på ett bra sätt i de internationella operationerna har vi genomfört nästan allt vi har talat om i de debatter vi har haft. Det gäller nu även haubitssystemet, eftersom hela modifieringen i stor utsträckning utgår ifrån att det, som sades förut, ska vara transportabelt genom att man kan ha artilleripjäsen i A400M, exempelvis. Det gör den mer flexibel och mer möjlig att använda internationellt, om vi så vill. Vi vet ingenting om framtiden och på vilket sätt och med vilken förmåga vi kommer att agera internationellt, men vi ska ha hela förmågebredden klar för oss och kunna använda den. Det är det som vi pratar om när vi säger att hela försvaret måste ha kvar sina förmågor. Man måste ha ett effektivt materielförsörjningsprogram som på det sättet ger förutsättningar för att kunna klara detta. Till slut tror jag inte att behöver vara orolig för . Har vi åtagit oss en uppgift så kommer att genomföra den, precis som vi har genomfört de andra internationella operationerna, både och också . Där hoppas jag att är trygg och att vi i samband med de besluten också är överens om vilken inriktning vi ska ta. 7 (): Ärade ledamöter i kammaren! Jag håller med om det han skriver i sin reservation när det gäller artilleriförband i internationella insatser. Låt det stå väldigt klart att det inte hade blivit någon haubitsutveckling om själva hade fått bestämma. Det är möjligt att det inte heller hade blivit det om hade fått bestämma med som försvarsminister. Men är det så att inte har fått med sig allianskamraterna på sin reservation, och vi har inte heller fått med oss Vänstern och regeringen på att inte gå vidare med det här projektet. Både och jag vet att det är så här det är i ett samarbete. Man ger, och man tar. Det är inte lätt, men det är helt nödvändigt. ger , och jag återkommer alldeles strax till vad vi har tagit i stället. Dock hade propositionen, som vi nu diskuterar, sett annorlunda ut om inte hade varit med och förhandlat om den skam vore det väl annars. finns det starka skrivningar om att det till exempel inte blir någon egenutveckling med mindre än att får säga sitt först. Propositionen är på det sättet villkorad. har i detta fall makten och inflytandet över materielanskaffningen, precis som vi i utskottet har uttalat och slagit fast så . tar dessa inflytandebeslut på allvar. Det är något som vi ständigt driver gentemot regeringen och . Vi har också sett till att kom till och berättade vilka summor det handlade om för den här anskaffningen. fortsätter också envist att försöka få regeringen att prioritera och fokusera när det gäller vad vi ska göra internationellt. Om man gör det så innebär det även att materielbeställningar och verksamhet fokuseras på det som är operativt nödvändigt. det ska jag villigt erkänna har vi haft begränsad framgång med det. Regeringen anser fortsatt att det är viktigare att vara rättvis och inte utesluta i stort sett några förband från att vara internationellt gångbara, vilket i sin tur leder till att industrin och särintressen inom Försvarsmakten kan fortsätta hävda att det är nödvändigt att utrusta alla vapengrenar med dyra materielsystem, eftersom de behövs för den internationella verksamheten.