prot · GU0944 · 2006-12-20 00:00:00 — Huvudvotering: 156 för utskottet 110 för res. 5 30 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 1 mp För res. 5: 110 s Avstod: 17 v, 13 mp Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 277 för utskottet 17 för res. 1 1 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 15 mp För res. 1: 17 v Avstod: 1 m Frånvarande: 19 s, 9 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Mål för ökad hälsa i arbetslivet) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v) Votering: 169 för utskottet 128 för res. 4 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 15 mp För res. 4: 111 s, 17 v Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 8 (Karensdag) 1. utskottet 2. res. 6 (v) Votering: 279 för utskottet 17 för res. 6 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 14 mp För res. 6: 17 v Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 5 mp Punkt 11 (Flexibla ersättningsnivåer) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 154 för utskottet 143 för res. 8 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c För res. 8: 111 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 26 (Läkarintyg ) 1. utskottet 2. res. 22 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 142 för res. 22 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 1 mp För res. 22: 111 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 33 (Arbetsskadeförsäkring) 1. utskottet 2. res. 25 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 40 (Förbättrade pensioner) 1. utskottet 2. res. 32 (mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 41 (Bostadstillägg till pensionärer) 1. utskottet 2. res. 33 (v) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 45 (Barnbidrag) 1. utskottet 2. res. 35 (s, mp) Votering: 154 för utskottet 127 för res. 35 16 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c För res. 35: 111 s, 1 v, 15 mp Avstod: 16 v Frånvarande: 19 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Punkt 46 (Delad föräldraförsäkring) 1. utskottet 2. res. 37 (s) 3. res. 38 (v) Förberedande votering: 113 för res. 37 18 för res. 38 163 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 154 för utskottet 111 för res. 37 31 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 1 mp För res. 37: 111 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 19 s, 8 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 47 (uttag av föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 39 (s, v) Votering: 156 för utskottet 128 för res. 39 12 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 m, 21 fp, 20 kd, 23 c, 2 mp För res. 39: 110 s, 17 v, 1 mp Avstod: 12 mp Frånvarande: 20 s, 7 m, 7 fp, 4 kd, 5 v, 6 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU3 Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om konsumentskyddssamarbete Kammaren biföll utskottets förslag. AU3 Ändringar i arbetslöshetsförsäkringen Återförvisningsyrkande (s, v) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Votering: 143 för bifall 154 för avslag 52 frånvarande Förste vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Partivis fördelning av rösterna: För bifall:111 s, 17 v, 15 mp För avslag:90 m, 23 c, 21 fp, 20 kd Frånvarande:19 s, 7 m, 6 c, 7 fp, 4 kd, 5 v, 4 mp AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv Återförvisningsyrkande (s) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Förste vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således med acklamation bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Förste vice talmannen kallade på uppdrag av arbetsmarknadsutskottets ordförande arbetsmarknadsutskottet till sammanträde efter att voteringen avslutats. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna för att arbetsmarknadsutskottet skulle beredas möjlighet att sammanträda. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU3 Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2006/07:1 delvis). 213 (): ska kammaren behandla näringsutskottets betänkande om utgiftsområde 21 Energi. Inledningsvis vill jag framföra att utskottet föreslår att säger ja till regeringens förslag i budgetpropositionen om i anslag till utgiftsområdet och vad regeringen föreslagit beträffande de olika anslagen. Majoriteten, bestående av , , står bakom betänkandet i dess helhet, medan Socialdemokraterna, har tio reservationer samt särskilda yttranden om budgetförslaget eftersom de avstått från att delta i beslut om anslaget. I betänkandet ingår bland annat energipolitikens mål, innehåll och villkor även kärnkraften. Vidare ingår Svenska kraftnäts investeringar, inklusive likströmsförbindelsen mellan och , samt Sydlänken mellan och . Där menar för övrigt majoriteten att det inte är en fråga för att avgöra vilken teknik som ska användas. Utskottsmajoriteten ställer sig bakom lagförslaget i propositionen beträffande den småskaliga vattenkraften. Förslaget innebär att principerna för tilldelning av elcertifikat ska vara desamma för småskaliga vattenkraftsanläggningar som för övriga anläggningar i systemet. Utskottet uppmärksammar dock de oönskade effekter som elcertifikatssystemet kan ha vid miljöprövningar. Med denna lilla inledning överlämnar jag ärendet till kvällens debattörer. 214 (): Vi politiker kan välja att se energipolitiken som ett bekymmer eller som en möjlighet. Vi socialdemokrater väljer det sistnämnda. Mänskligheten förfogar över större möjligheter än någonsin att lösa de väldiga utmaningar som ligger framför oss. För oss är det en självklarhet att social rättvisa och välfärd går att förena med produktivitet och tillväxt. Sociala reformer bidrar till ekonomiska framsteg. En miljömässig omställning kräver nya lösningar, nya sätt att tillföra energi, modern och miljöanpassad teknik samt framtida innovationer. Det ger både nya jobb och utveckling. Vi har gjort en hel del redan. En framsynt politik har bland annat lett till att vår oljeimport mer än halverats . Den förnybara energin har ökat med . Den förnybara elen har tack vare elcertifikaten ökat med . Oljeanvändningen i bostäder och för service har minskat med . Industriproduktionen har faktiskt ökat , men oljeanvändningen i industrin har trots detta minskat. Men det räcker förstås inte. Vi måste fortsätta bekämpa hotet om ett förändrat klimat genom att ställa om vår energiförsörjning så att behovet av fossila bränslen bryts. Kärnkraften ska avvecklas med hänsyn till sysselsättning och välfärd. En politik som bygger på förnybar energi och ökad hushållning, inte minst i våra bostäder och gemensamma lokaler, är en politik för framtiden. Här ligger en väldigt stor potential, kanske uppåt . Det finns redan nu mycket spännande tvärvetenskaplig forskning, bland annat om hur IT-lösningar och design kan få oss att reducera vår energiförbrukning i hemmen. Vår ambition måste vara att vårt beroende av olja ska brytas , helt i enlighet med . Vi vill också inrätta ett nytt investerings- och forskningsprogram för att minska beroendet av olja. Vi har i vår budgetmotion redovisat medel för detta. De borgerliga partierna har varken visat på metod eller medel, trots att det inte går utan att klimatfrågan finns med på dagordningen både nationellt och internationellt. har rönt stor uppmärksamhet internationellt. Vi vill ju att även fortsättningsvis ska vara ett föregångsland när det gäller omställning. Miljötekniken är vår åttonde största exportgren, men den kan bli mycket större både inom tillverkning och inom tjänstesektorn. Bara genom att läsa mina egna dagstidningar hemma i kan jag se att exempelvis solcellsfabriken i har ökat antalet anställda från tre till 200 . är fabriken i startgroparna för nästa stora investering, bland annat ett eget FoU-center. Inom parentes måste jag säga att fabriken har fått en stor del av sin arbetskraft genom ett bra samarbete med arbetsförmedlingen och bra arbetsmarknadsutbildning i regionen. En annan stor industri i tillverkar värmepumpar och satsar också på ett eget FoU-centrum med ett fyrtiotal forskare. Affärerna går lysande. I kom nyheten om 40 nya jobb i en industri som tillverkar komponenter till vindkraftverk. I tas nu en större vindkraftpark i bruk. Jag kan naturligtvis gå utanför hemmaplan och se vad som händer i med omnejd. håller på att byta ansikte från att vara en av de mest energikrävande basindustrilänen till att bli en av de mest energiskapande och miljöteknikexporterande länen i vårt land. SKF är en av de världsledande när det gäller kullager till vindturbiner. Svenska företag levererar vindkraftparker till . Jag skulle kunna göra listan mycket längre. Detta visar på möjligheter för framtiden. Detta hade naturligtvis inte skett utan tydliga politiska signaler och tydliga incitament. Det är klart att den förra regeringen och vi använde den kraft vi hade som ägare i så att gjorde ett ambitiöst program för nyinvesteringar och omställning. Det är oerhört viktigt att förblir ett statligt bolag. Därför blir jag bekymrad över meningen i betänkandet där det framgår att staten således bör kvarstå som huvudägare. Jaha är det någon del som ska säljas? Det finns ingen tydlighet där. Frågan står obesvarad. Vilken del av , och i så fall varför? Det är inte att undra på att basindustrin blir orolig och släpper rapporter om risken att tusentals jobb försvinner när inte regeringen och dess partier förmår att visa vägen in . Det är det som skapar resultat. Det finns ingen sådan vilja och ambition. Vad händer efter 2010? Hur blir det med den bristande konkurrensen som också uppmärksammats av EU? Vi lade fram förslag om flera åtgärder på detta område. Ingenting av det har följts upp av den nya regeringen. Vi efterlyser handling bakom orden. Ena dagen kan vi höra att man vill minska koldioxidutsläppen. bromsar man utvecklingen inom kollektivtrafiken och bygger mer motorvägar. Man säger att energieffektivisering är bra men anvisar inga medel. Vi har de facto medel i vårt budgetförslag för detta. Hur går det med miljöbonusen till den havsbaserade vindkraften? Är regeringen beredd att skicka in den förberedda ansökan om förlängning av den stimulansen för att säkerställa framtida projekt? Ytterligare ett exempel är att LRF har gjort bedömningen att produktionen av bioenergi kan öka med och ge 25 000 nya jobb. Kommer regeringen att bejaka den satsningen? Eller är det kärnkraftskramarna som vi såg senast i form av i en av kvällstidningarna som kommer att vinna gehör inom alliansen? Vilken politik är det som gäller? måste också ni i regeringspartierna sätta ned foten och tala om vad som ska hända efter 2010. Just nu är det en icke-politik. Det är en bit av vår politik, och sedan händer ingenting. Det är ett stopp för en utveckling. Då förstår jag att basindustrin blir bekymrad. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1, 4 och 8. I detta anförande instämde , , , och (alla s). 215 (): Det kan synas som att det råder stor enighet om att energin är en nyckelfråga för att klara en långsiktig och hållbar samhällsutveckling. Så långt är vi väl överens, men inte längre. Användning av fossil energi som kol, olja och naturgas har lett till ökade utsläpp av växthusgaser. Detta har resulterat i att temperaturen på jorden har ökat, isarna vid polerna har smält, havsnivån har stigit, översvämningar i låglandsområden och erosion i kustnära områden och så vidare. Det känner vi till. Det är en vardag som vi kan ta del av runtom i världen. Användningen av fossila energislag orsakar klimatförändringar. Det är ingenting nytt. Det har vi känt till . Det skadar vår hälsa och hotar vår säkerhet. Det krävs därför en genomgripande omställning av energisystemen, som innebär att kärnkraften och de fossila energislagen fasas ut och ersätts med förnybara energislag och en ökad grad av energieffektivisering. Statsministern och miljöministern har angett att regeringen har ambitionen att utsläppen av växthusgaser ska minska . Det är en bra ambition. Hur det ska gå till får vi inget besked om. Vad som behövs är förslag på konkreta åtgärder och inte bara prat. En hållbar energiförsörjning är det övergripande målet för energipolitiska förslag. Våra förslag innebär en omställning av energisystem och transporter till förnybar energi och ökad energieffektivitet samt en utfasning av kärnkraften och de fossila energislagen. En sådan omställning har påbörjats med hjälp av de energipolitiska beslut som fattade 1997 och 2002. var med och utformade politikens inriktning. Enligt min mening är det av stor betydelse att det inledda omställningsarbetet fortsätter som tempot höjs. Ambitionen bör vara att uran, kol, olja och naturgas i stort sett ska vara utfasade från energisystemet i . Det är rimligt. Kärnkraften bör enligt min mening utvecklas i en jämn takt. har medverkat till att två reaktorer har stängts. De återstående tio reaktorerna bör kunna vara avvecklade . I det här läget finns anledning att komma ihåg den uppgörelse som , och gjorde 1997 om det målmedvetna samarbetet för byggandet av ett hållbart energisystem. Resultatet kan vi se i att reaktorerna i har avvecklats. De gröna certifikaten för stöd till förnybar elproduktion har införts och bidragit med förnybar el. Andra åtgärder har varit en kraftfull satsning på kommunala energirådgivare samt forskning och utveckling av energi- och miljömässigt hållbar teknik. Enligt de energipolitiska riktlinjer som fastställde ska inom ramen för affärsmässighet bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig samt ge svensk industri och samhället i övrigt el till konkurrensmässiga priser. Jag anser dock i linje med vad som tidigare anförts i våra diskussioner och debatter i utskottet att insatser för energiomställningen måste öka betydligt såväl i som i andra länder. För att detta ska kunna åstadkommas behövs tydliga politiska riktlinjer. Dessa skulle bland annat kunna innebära att de stora investeringar som gör för brunkolsbrytning och fossila kraftverk och kärnkraftverk tvingas minska som bolagets investeringar i förnybar energi måste öka. Vidare skulle riktlinjerna omfatta att projekt utomlands ska drivas på ett ekologiskt och socialt ansvarsfullt sätt. Energiomställningen måste, om den ska resultera i ekologiskt hållbar försörjning, fokusera på energieffektivisering och produktion och utveckling av förnybar energi. En radikal energiomställning är inte bara nödvändig utan ger även ekonomiska fördelar. Energieffektivisering har en mycket stor potential. Enligt uppskattar man att det finns en ekonomisk potential för effektivisering på . Enligt energirådgivarna i är det möjligt att effektiviseringen av el- och värmeanvändningen i kan uppgå till hela . Det finns en stor utmaning här som bör kunna anta. Som framgår av förslag vill vi för i förhållande till regeringen öka anslagen till insatser för effektivare energianvändning och energiforskning med respektive . När det gäller insatserna för effektivare energianvändning anser vi att ett ökat stöd till energirådgivning åt kommuner och regioner borde beviljas för . Genom att öka stödet till energirådgivarna kan tempot i utfasningen av den fossila bränsleanvändningen öka och energieffektiviseringen inom bostadssektorn höjas. De effektiviseringsvinster som därigenom kan uppnås menar vi kan bidra till att avveckla en kärnkraftsreaktor under innevarande mandatperiod, det vill säga . har vi förstått att detta är omöjligt eftersom alliansen inte tänker göra något . Man har någon form av borgarfred , och sedan får vi se vad som händer i energipolitiken. Det är synd, för vi har inte tid att sitta och vänta på att komma överens, utan vi behöver gå fram ganska snabbt. Det ökade anslaget till energiforskning behövs enligt vår uppfattning för att ytterligare bistå forskning, utveckling och kommersialisering av förnybara energislag. Kraftfulla satsningar krävs för att bland annat stödja pilot- och fullskaleanläggningar för exempelvis metanol. Vidare behöver etanolproduktion ur skogsråvara fortsatt stöd för att utvecklas. Är regeringen beredd att driva frågor om lägre tull på importerad etanol? Vi behöver inte bara utöka den inhemska produktionen utan också importera och få bort skyddstullarna för att göra det möjligt för bland annat att konkurrera på den svenska marknaden. Vattenkraften är den viktigaste energikällan för förnybar elproduktion i . Jag är positiv till att man på olika sätt effektiviserar den. När beslutade om en utfasning av den småskaliga vattenkraften konstaterades bland annat att elcertifikatssystemet i kombination med stigande elpriser har skapat ett växande intresse för att återuppta driften i ett stort antal nedlagda vattenkraftsanläggningar. Motivet för beslut var att man ville begränsa det växande exploateringstrycket på dessa anläggningar. Detta är i allra högsta grad fortfarande aktuellt. Jag vill i detta sammanhang även framhålla min uppfattning att det förslag som förelagts saknar nödvändig konsekvensanalys, bland annat beträffande hur mycket ny småskalig vattenkraft som det kommer att medföra och hur övrig produktionsform kommer att påverkas. Vidare finns det enligt min mening en stor osäkerhet om systemets inverkan på kommande miljöprövningar. Jag yrkar bifall till reservation 2 om inriktningen på energipolitiken, reservation 5 om direktiv till och reservation 9 om elcertifikat för småskalig vattenkraft. Avslutningsvis vill jag vända mig till , som redogjorde för vad betänkandet innehöll. Du nämnde Sydlänken. Jag kan inte annat än hålla med om att det är ett viktigt projekt. Det är viktigt för svensk industri att det kan bli av, och det skulle kunna skapa oerhört många jobb om regeringen ville ta initiativ och faktiskt peka på de möjligheter som finns. Det handlar om kanske 2 000 jobb i Bergslagen och för ABB. Det är en stor utmaning, och där borde regeringen ta ett initiativ och prata med dem som handhar frågan. 216 PER (): Låt mig börja med att säga att jag stöder samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3. För drygt sedan fick jag en son. Ett barns födelse borde vara för helhjärtad glädje och framtidstro, men tyvärr finns det smolk i glädjebägaren när man får ett barn i dessa tider. De klimatförändringar som mänskligheten har skapat gör att glädjen grumlas och jag blir orolig för min sons framtid. Klimatprognoserna visar att när min son har uppnått min ålder, vid ungefär, kommer den globala medeltemperaturen att ligga mer än en grad högre än , det vill säga en och en halv grad över det som var världens normaltemperatur i förindustriell tid. Vi vet att redan den halva graden förhöjd temperatur skapar oerhörda problem i form av värmerekord över hela världen, extrema oväder, översvämningar på vissa håll och svår torka på andra håll. Den har redan skapat miljontals klimatflyktingar. Då blir man orolig. Vilka klimateffekter kommer inte min son och alla i hans generation att tvingas växa upp med på grund av vår konsumtion av fossila bränslen? Hur kommer en ännu högre global medeltemperatur att begränsa hans och hans generationskamraters möjligheter till ett gott liv? Klimatfrågan är mänsklighetens mest avgörande framtidsfråga. Det är viktigt att se att klimatförändringarna lika mycket är en rättvisefråga och en moralfråga som en miljöfråga. som vi, dagens människor, använder upp jordens lager av ändliga fossila bränslen, är det framför allt framtida generationer och människor i tredje världen som drabbas av effekterna av de klimatstörningar som vi ger upphov till. För att begränsa skadorna för dagens och för kommande generationer måste energipolitiken förändras i grunden. För svensk del innebär det att energin måste användas mycket effektivare än och att energisystemet måste ställas om till en produktion av el, bränsle och värme som baseras på förnybara energislag. Hur ska då detta gå till? Jag vill börja med att säga att det är mycket glädjande att den nya regeringen äntligen har slutit upp kring klimatmålet om minskning av de svenska utsläppen till 2020. Men detta klimatmål är bara första steget på en lång vandring mot ett hållbart energisystem. Det kommer att krävas oerhört tuffa styrmedel för att det klimatmål som har satts upp också ska kunna nås. Jag är mycket tveksam till om den nya regeringen kommer att klara av detta på egen hand. Jag vill därför ge de fyra allianspartierna några tips på vägen. För att få till ett hållbart energisystem räcker det inte med att bara ersätta de fossila bränslena med förnybar energi. Den stora insatsen måste läggas på att minska energianvändningen totalt sett. För detta krävs en aktiv statlig politik. En kraftfull energieffektivisering måste ske även inom de sektorer som använder förnybar energi, så att den kan frigöras för annan användning. har huvudansvaret för statens insatser rörande energieffektivisering. Myndigheten har detta uppdrag som en av många uppgifter. Det har gjort att effektiviseringsarbetet går alldeles för långsamt . Vi föreslår att man i stället inrättar en särskild myndighet för energieffektivisering. Då kan detta område få det fokus som det förtjänar, vilket bidrar till en omställning till ett hållbart energisystem. Ett annat viktigt led i omställningen av energisystemet är att bryta det oljeberoende som vi har i . Den kommission mot oljeberoende som den tidigare regeringen tillsatte har lagt fram ett antal förslag som syftar till att bryta beroendet . Det gäller nu att snabbt gå från ord till handling. Ett bra sätt att gå vidare är att regeringen snabbt tar initiativ till en dialog med representanter för näringslivet, den offentliga sektorn och de politiska partierna i syfte att nå en bred anslutning till förslagen och en samsyn om vilka åtgärder som ska vidtas för att avveckla beroendet av olja och andra fossila bränslen. Eftersom avveckling av fossila bränslen kräver beslut även på lokal nivå måste lokala planer för att avveckla oljeberoendet på olika sätt uppmuntras av statsmakterna. Det behövs också en plan för en snabb avveckling av kärnkraften i . Kärnkraften är en oerhört farlig energikälla som skapar problem när det gäller både brytning av uran, användning av den i kärnkraftverken och slutförvaring. Det är inte en hållbar energikälla för framtiden. När det gäller utbyggnaden av förnybar energiproduktion finns det oerhört mycket kvar att göra i . Vi i har unika möjligheter att som första land i världen bli oberoende av fossil energi.