prot · GT09121 · 2006-05-11 00:00:00 — har ju nu mer och mer skärpt sin tillämpning och blivit mer försäkringsmässig i sina bedömningar. Det tycker jag och är väldigt bra. I bakvattnet av detta händer dock också en del mindre bra saker. har vi kunnat konstatera att ett ganska stort antal människor blir utförsäkrade ibland oförskyllt, ibland för att man inte har hållit de spärrtider som finns men som ju också är väldigt knappt tilltagna. Också när till exempel arbetsförmedlingen har gjort ett misstag tillåter inte nuvarande regelverk att justerar det, även om den andra myndigheten erkänner sitt fel. Jag har sett och hört arbetslivsministern säga att detta behöver ändras. Min fråga är: När kommer det ett sådant förslag till ändring? 60 Statsrådet (): Det är viktigt att veta att vår sjukförsäkring innehåller ett regelverk som innebär att man ska bli kompenserad för den inkomstförlust man gör då man är sjuk. Det innebär att man inte kan tjäna in rätten till sjukpenning och sedan ta ut den någon annan gång utom i några undantagsfall förstås, och det är när man är sjuk, när man är arbetslös eller när man studerar. Det är viktigt att dessa tider hänger ihop så att vi inte får en sjukförsäkring som man kan tjäna in och ta ut någon annan gång. Det har visat sig i de fall som redovisas i medier, och som jag också får beskrivna för mig, att normalt mänskligt slarv att man missar och glömmer kan leda till att man förlorar rätten till sjukpenning. Detta är inte rimligt, och därför måste någon form av rådrum eller stötdämpare till. Hur den ska se ut kan jag inte svara på, men att den behövs kan jag säga. När det kan bli möjligt att införa den vill jag inte spekulera i, men såvitt jag förstår krävs det en riksdagsbehandling och en lagändring. 61 (): har ju uppmärksammat regeringen på detta, så det är inte helt nytt, precis nu i dagarna. Jag delar uppfattningen att det naturligtvis ska vara ett regelverk som inte tillåter några utvikelser. Just de här fallen är dock speciella, inte minst när en myndighet gör fel gentemot den försäkrade och den andra myndigheten enligt lagen inte har utrymme för att göra en ändring. Det handlar ju om ganska stora ekonomiska förluster i inkomstbortfall när man drabbas på det sättet som försäkrad. Om vi nu är överens om att detta är ett bekymmer och för , vad jag vet, har uppmärksammat regeringen på detta borde det väl kunna komma en lagändring ganska snabbt. 62 Statsrådet (): Det är riktigt att har uppmärksammat regeringen på detta, eller rättare sagt föreslog att man med en enkel förordningsändring skulle kunna komma till rätta med detta. Där hade fel. Det går inte. Det krävs en lagändring, och då är det en procedur. Detta jobbar vi med på departementet, så den processen är i gång. Det är inte så att vi sitter och väntar på att det ska bli något bättre tillfälle utan det är i gång. Jag är inte beredd att binda mig för en tidpunkt. Jag vill bara understryka att det är viktigt att vi har regelverk som är strikta och som är generösa så att människor som blir sjuka eller för den delen arbetslösa blir kompenserade. Men vi kan inte ha regler som gör att man kan drabbas väldigt kraftigt om man gör en liten mänsklig miss. Därför är det viktigt att vi ändrar detta. Det är ett löfte för min del. 63 (-): Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetsmarknadsministern. Den gäller de låga löner som kvinnor får på grund av att det pågår en systematisk diskriminering i lönebildningen. Jag skulle vilja ställa frågan så här: Kan man säga att vi har en sund lönebildning när kvinnor diskrimineras systematiskt? Jag har ju sett att det finns en diskussion, som jag tycker är intressant, som bland annat har väckts av några LO-ekonomer. Man ifrågasätter den kanske heliga kon om att industrin ska vara löneledande. Det finns väl flera olika skäl att göra det, för vi har en alltmer växande tjänstesektor. Men ett skäl är att den norm som finns inom lönebildningen skapar oöverstigliga hinder för att göra någonting åt lönediskrimineringen av kvinnor. Jag skulle vilja höra hur arbetsmarknadsministern ser på de här frågorna och om det är möjligt att säga att har en sund lönebildning när vi konstaterar en systematisk lönediskriminering av kvinnor. 64 Statsrådet (): Om man ska kalla allting som händer inom lönepolitikens område för lönebildning och ställa frågan som gör blir det omöjligt att säga någonting annat än att det är klart att vi inte har en sund lönebildning om den medför diskriminering. Jag vore korkad om jag hade någon annan uppfattning, förstås. När det är sagt vill jag peka på att vi inte styr lönebildningen från vare sig regering eller riksdag, utan det är partssystemet som ska göra det. Som vet har jag i ett tidigare liv varit ytterst engagerad i dessa frågor. Jag har alltid varit ängslig för att det är för svårt att förena en sund lönebildning när det gäller att upprätthålla konkurrenskraften i med att utjämna löneskillnader, därför att det krävs så oerhört mycket av partssystemet för att lyckas göra detta. har det visat sig att vi gradvis har lyckats förena de båda delarna, både utjämna löneskillnader och klara konkurrensen. Men det är oändligt mycket kvar att göra när det handlar om att utjämna löneskillnaderna, förstås. 65 (-): Ministern säger så här: Den är naturligtvis inte sund om den medför diskriminering. Jag utgår från att vi ändå är överens om att det som pågår på den svenska arbetsmarknaden, och som vi ser när vi tittar på alla de tonvis med tabeller som finns över hur löneutvecklingen ser ut, är en diskriminering av kvinnor i lönehänseende. Det trodde jag att vi var överens om. Då är det viktigt att försöka identifiera vilka hinder som finns. Jag tror också att vi är helt överens om att vi inte ska ha någon statlig lönepolitik i den bemärkelsen att vi inte ska sätta lönerna i . Men finns och har direktiv från den politiska sidan. Det vore väl rimligt om det i de direktiven klart och tydligt framgick att lönebildningen ska gå till på ett sådant sätt att den inte diskriminerar. Jag skulle vilja veta hur ministern ser på roll i det här sammanhanget och om ministern är villig att ändra på de föreskrifter som finns och föra in ett tydligt åtagande, att det ska finnas ett jämställdhetsdirektiv i föreskrifter. 66 Statsrådet (): Ja, , vi är alldeles överens om att det är diskriminering om kvinnor inte har samma lön som män för samma arbete, och det förekommer, så vi är helt överens. Vi behöver inte diskutera detta. Nästa fråga är mycket knepigare. Jag ska svara rakt på frågan som ställde: Är ministern beredd att ge i uppdrag att, och så vidare? Nej, det är jag inte, därför att om vi från regering och riksdag börjar ge i uppgift att åstadkomma vissa saker när det gäller fördelning av löneutrymme har vi infört en statlig inkomstpolitik. Däremot ska , och har det uppdraget, verka för en väl fungerande lönebildning så att parterna kan driva de utjämningskrav som man finner nödvändiga för att komma till rätta med både löneojämlikhet och den lönediskriminering som finns på arbetsmarknaden. 67 (): Jag vet inte om det är eller som vill svara. Det får de avgöra själva. Det går så bra för , sägs det just . Vi hörde en kollega från Socialdemokraterna säga det alldeles . Man glömmer då att det var drygt en miljon människor som inte gick till sitt jobb eller som jobbar mindre tid än de vill göra. Jag tänkte haka på den rapport som kom från det internationella, oberoende konsultföretaget . Det måste ha varit en rapport som slog ned som en bomb i . I nämnda rapport sägs att av den svenska arbetskraften är arbetslös. Rapporten berättar att sysselsättningen i minskade . ökade sysselsättningen i , och , för att ta tre exempel. Om hade följt den utvecklingen hade det skapats 400 000500 000 jobb, enligt vad man säger i den här utredningen. Varför blev det så här illa i ? Kan man inte kalla det här, jag ser att han är på g för ett misslyckande av den socialdemokratiska regeringen? 68 Näringsminister (): Låt oss först ta siffrorna, . När säger att en miljon människor inte går till jobbet ingår i det en väldigt förnedrande syn på hundratusentals människor i . Här har vi funktionshindrade människor som går till jobbet för att det finns anställningsstöd. De kan göra en vettig arbetsinsats. Och det påstår är att inte göra någonting och inte gå till jobbet. Han räknar in sjukskrivna människor som inte kan gå till jobbet för att de är sjuka. Sluta upp med det där siffertrixandet! Det inger ingen trovärdighet. , säger de. Ja, , 500 000 jobb gick förlorade med en borgerlig regering. har vi lett och ökat sysselsättningen med 300 000 personer, framför allt i det privata näringslivet. har vi, som alla gemensamt prognostiserar, mycket starka sysselsättningsökningar framöver. Låt oss inte hindra denna uppgång genom att låta med kamrater testa en gång till. Det vore förödande. 69 (): Statsrådet är mästare i en sak, att diskutera andra saker än frågan gällde. Hur jag räknar? I varje debatt vill Socialdemokraterna diskutera hur räkningen av arbetslösa sker. Jag tog till en miljon. Man säger en och en halv miljon, men jag sade att en miljon är arbetslösa. Jag höll mig till rapport. Men det är väl de som har fel och Socialdemokraterna som har rätt. klarar sig den här gången från att ta upp åren 19911994. Det tror jag nästan är nytt rekord i frågestunderna. Annars går man gärna tillbaka till de åren. I går kom en rapport om ungdomsarbetslösheten. I mitt hemlän är det 1 500 ungdomar. Många måste nu söka socialbidrag. Hur är det då? Går det bättre och bättre, som säger? Nej, i säger att siffran är högre än och högre än . Det är om det som statsrådet säger i kammaren att det går bättre och att man vidtar åtgärder. Och statsministern sade i tidningen : Just nu är läget sådant att vi börjar få grepp om det här. Då pratade han om ungdomsarbetslösheten. Så är det ju inte. Det kan inte vara bara ni som har rätt och alla andra neutrala utredare som har fel, . 70 Näringsminister (): Ta tillbaka siffertrixandet, ! sade du en och en halv miljon människor. är samtliga arbetslösa. Vad räknar du in då? På bänkarna på åhörarläktaren sitter säkert flera högskolestudenter. Dem sopar in som arbetslösa, liksom sjuka människor och ibland föräldralediga. Det är skandalöst. Sluta med det där och tala om de siffror som alla andra människor känner till är verkligheten. Jag brukar aldrig ta upp perioden 19911994 som första sak. Men pekar på en rapport som visar på en sysselsättningsnedgång då med 500 000. har det varit en mycket stark ökning av sysselsättningen. Privata företag anställer. Det går bra för industrin. Det gäller också industrin i , som jag besökte i förrgår. Det är en stark uppgång i svensk ekonomi. Den hotas av den otrygghetschock som nu vill skicka på vanliga löntagare. Det gäller försämringar i a-kassan, höjda arbetsgivaravgifter för småföretag och mycket annat elände. 71 (): Jag vill också haka på frågan om den dryga miljonen som inte går till jobbet. Jag riktar min fråga till statsrådet . Men jag vill gå in på individnivå och inte som tala om de stora massorna. Det finns enskilda människor som de facto, fru talman, hamnar mellan stolarna. Jag vill lyfta fram frågan om samordningsförbunden. Vi har i vårt land möjlighet, och det finns en uppmaning från , att se till att få folk i arbete igen. Varför fungerar det inte bättre med rehabiliteringsåtgärderna? Enskilda människor hamnar mellan stolarna. De vet inte om de ska gå till arbetsförmedlingen eller till eller hur de ska bete sig. De är utan arbetsmöjligheter trots att de har en önskan och ambition att gå tillbaka till jobbet. Tycker statsrådet att detta är tillfredsställande? Har statsrådet något försvar till varför inte samordningsförbunden fungerar bättre i vårt land? 72 Statsrådet (): Man kan inte generellt säga att vår rehabfunktion i landet inte fungerar. Däremot kan man, som , säga att det finns enskilda fall, enskilda människor, som inte får det stöd och den hjälp de rätteligen ska ha. Det beror inte på som de allra flesta tror att det är som inte utför rehabiliteringen. Det beror på att de aktörer som är skyldiga att svara för rehabiliteringen inte gör det på ett korrekt sätt. De aktörerna är arbetsgivaren, om man har en sådan; om man är arbetslös är det arbetsförmedlingen, eller om man fortfarande har behov av medicinsk rehabilitering är det sjukvården. uppgift är att samordna dessa aktörer, inte initiera eller göra något. Det finns mer att göra. Vad vi gör just nu är att gå igenom person för person de 150 000 personer som har varit sjukskrivna eller som är tillfälligt förtidspensionerade för att säkerställa att alla får de insatser som de ska få. Det är en totalinventering av de personerna. 73 (): Jag hade förmånen att få besöka nu och titta på det samordningsförbund som finns där. Det fungerar tillfredsställande. Jag har en konkret och rak fråga till statsrådet: det några tankar från regeringens sida att på något sätt, mer eller mindre kraftfullt, påverka så att samordningsförbunden kommer i gång i andra regioner inom andra landsting och län? Det är ett samarbete mellan kommunerna, eller regionen, och arbetsförmedlingen. Bevisligen fungerar detta inte i flera regioner i vårt land, men i fungerar det tillfredsställande. Vad ämnar ministern göra för att vi på det sättet, om möjligt, ska kunna hjälpa in ett fåtal människor? Det skulle bli en stor besparing ekonomiskt men framför allt en besparing för enskilda människor från att må illa. Hur ser ministern på att på något sätt trycka på så att vi får samordningsförbund som fungerar på ett bättre sätt i vårt land? Det är inte bra . 74 Statsrådet (): Samtliga landsting kommer att ingå i ett samordningsförbund. Jag tror att det är som fortfarande kommer att vara utanför. Vi har i beslutat om ett nationellt regelverk för hur samordningsförbunden ska kunna bildas och vilka uppgifter de ska ha. Därmed överlåter vi till de lokala parterna kommunerna, landstingen, och arbetsförmedlingen att gemensamt starta och genomföra arbetet i hjälpa till med rehab. Det pågår ett igångsättande av flera nya samordningsförbund. De blir fler och fler för som går. Jag önskar själv att fler är i gång. Men det är upp till de lokala aktörerna att ta de initiativen. Restaurangers val av råvaror 75 (): Jag har en fråga till jordbruks- och konsumentminister . var jag ute och åt på restaurang. Det var på , i . Jag åt nötkött. När vi frågade vad vi serverades fick vi veta att det var sydamerikanskt kött. Det var inget fel på smaken, kan jag säga. Det var en mycket bra måltid. Men för den lokala produktionen och för det öppna landskapet skulle det ha varit bättre om de hade svarat Kaprifolkött från närområdet. Hur tänker ministern verka för att ge även restauranggäster möjlighet att välja kött efter var det är producerat? 76 Jordbruksminister (): tar upp en fråga som engagerar många konsumenter. Vi vill veta vad vi äter, och vi vill också veta var maten kommer från. Tyvärr blir maten mer anonym , och det finns behov av ursprungsmärkning. Vi har ursprungsmärkning av nötkött i butikerna. Det var EU-regler som infördes när galna ko-sjukan härjade som värst. Men det är också angeläget på restauranger, i personalmatsalar, i skolbespisningen, på kaféer eller snabbmatställen. Vi vill veta för att kunna välja eller välja bort. Jag kan glädja med att regeringen har fattat ett beslut som innebär att ska ta fram regler och föreskrifter för en obligatorisk ursprungsmärkning av nötkött på restauranger och för mat som äts utanför hemmet. Verket ska ta fram ett förslag som ska vara klart . 77 (): Jag tackar ministern för svaret. vill man alltid gå lite längre ändå. Går det att tänka sig andra råvaror än nötkött? Är det möjligt att gå längre? Jag tänker på till exempel ägg producerade i . Kan det också vara en fråga som ministern skulle kunna driva? 78 Jordbruksminister (): Det här är ett så kallat totalharmoniserat område inom EU. Det innebär att vi inte kan gå fram med nationella regler om de inte gäller för hela unionen. Märkningsdirektivet som styr dessa frågor ska ses över . Jag kan lova att en socialdemokratisk regering kommer att driva frågorna om att utöka ursprungsmärkningen. 79 AXEL DARVIK (fp): Jag har en fråga till . Statsministern har sagt att arbetslösheten inte kommer att vara någon stor fråga. Han har till och med sagt att han tror att när vi kommer fram till valrörelsen kommer det inte att vara många som talar om arbetslösheten inte heller de borgerliga. Där har statsministern helt fel. Vi kommer definitivt att fortsätta att prata om arbetslösheten och vad som bör göras åt den. Särskilt allvarligt är det för ungdomarna. Jag har kollat statistiken från . Den visar att det finns 60 000 arbetslösa ungdomar. Jämfört med samma månad förra valåret är det en ökning . Det är en ganska kraftig ökning. Detta är det absolut största problemet för unga människor . Det har en oerhört stor betydelse för självständigheten och friheten för unga människor. Även för så enkla saker som bostad och mobilabonnemang har ett jobb oerhört stor betydelse. Jag är inte någon partistrateg, men jag tror att det skulle vara som att lämna walk over om man skulle helt strunta i den frågan i valrörelsen. Vad har att säga till de arbetslösa ungdomarna? 80 Statsrådet (): Jag kan säga till de arbetslösa ungdomarna att de har att se fram emot en gradvis förstärkning av arbetsmarknaden som innebär att fler och fler får arbete, att fler och fler kommer att komma ifrån sin arbetslöshet. Det är verkligheten. Just nu minskar arbetslösheten, både den öppna och den sammanlagda arbetslösheten, bland ungdomarna. Det som är särskilt glädjande är att det är 2 500 ungdomar av de 60 000 som Axel Darvik nämnde som är långtidsarbetslösa. Det har skett en dramatisk minskning och i förhållande till , då Axel Darviks parti var med i regeringen, då det var 30 000 ungdomar som var långtidsarbetslösa. är det 2 500. Det är en gradvis förstärkning av arbetsmarknaden som verkligen kommer ungdomarna till del. 81 AXEL DARVIK (fp): Jag tycker att det är lite tråkigt att drar upp krisen som något slags förklaring till varför det har gått som det har gjort . Då försökte vi röja upp en del problem som den borgerliga regeringen faktiskt inte hade skapat. Det säger nu är att fler och fler kommer att komma i arbete. Jag tror att väldigt många ungdomar hörde precis samma sak inför förra valet . Vad de i stället har sett är att arbetslösheten har ökat . Vi från ingår i en allians som har en stark agenda för att försöka få ordning på detta. Det handlar om att skapa riktiga lärlingsutbildningar, kvalificerade yrkesutbildningar, möjligheter till praktik och sänkta arbetsgivaravgifter för att få in ungdomar på arbetsmarknaden. Det är en del av agendan. Just nu hörde jag inga sådana konkreta förslag från . Jag undrar: Finns det några förslag eller blir det en walk over från Socialdemokraterna i valet? 82 Statsrådet (): Det är lite märkligt att Axel Darvik räknar upp hälften av de förslag som är alternativet till socialdemokratins och regeringens politik. Axel Darvik glömmer en ordentligt sänkt a-kassa som ska ge fler jobb till ungdomar och minskad arbetsmarknadspolitik, minskade arbetsmarknadspolitiska insatser, som kommer att minska arbetsförmedlingens möjlighet att hjälpa människor tillbaka ut på arbetsmarknaden. Ni tar bort två tredjedelar av arbetsmarknadspolitiken, ni kommer i princip att avskaffa kollektivavtalen med det F-skattsedelförslag som ni tänker genomföra och ni kommer att försämra arbetsrätten för ungdomarna. Detta är också en del av alliansens politik. Det där tänker vi inte göra, utan vi tänker upprätthålla en god trygghet, också för ungdomarna, på den framtida arbetsmarknaden. Kris- och framtidskommissionens program 83 (): Arbetslösheten står faktiskt i fokus i den här frågestunden, och det är väl bra. har presenterat den så kallade Kris- och framtidskommissionens program. I det talas det om 500 000 nya jobb. Jag kan väl säga att jag inte är alltför imponerad. Jag känner igen många av förslagen. Man pratar om att utmana de offentliga monopolen och om en moderniserad arbetsmarknadslagstiftning. Jag tror att vi vet vad det innebär. Vidare pratar man om en omfattande reform av socialförsäkringarna. Jag tror att vi vet också vad det innebär. Man pratar om att ändra skattereglerna. Jag tror att vi vet också vad det innebär. Jag utgår från att näringsministern på ett eller annat sätt har tagit del av det här programmet. Eftersom jag är på bra humör och har en positiv dag tänkte jag be ministern hjälpa mig att leta fram de positiva förslagen i Svenskt Näringslivs program. 84 TREDJE VICE TALMANNEN: Frågan rör inte statsrådets tjänsteutövning, så jag avser inte att medge någon följdfråga. Men jag ger näringsministern en minut för att svara på frågan. 85 Näringsminister (): Jag är glad att är på så glatt humör. Det verkar som att valet alltmer handlar om ett val av modeller, vilken samhällsmodell som ger trygghet och nya jobb. Det är ingen tvekan om att vår modell skapar både trygghet, bra äldreomsorg, bra förskola och växande företag, nystartade företag och nya jobb i privata näringslivet. Därför blir jag bekymrad när föreslår att vi ska byta modell till en helt annan. Det ökar otryggheten för vanliga löntagare. Jag tror att det är skadligt också för företagen, för konsumtionen minskar. Så det är svårt att hitta det positiva. Det positiva som jag kan se är att de har höga ambitioner. Det är bra, för det har vi också. Ökad sysselsättning är för oss en huvudfråga. Och med 100 000 fler sysselsatta och en stor del av dem i det privata näringslivet ser det ut som att vi kommer att få en mycket stark period på arbetsmarknaden och en mycket kraftig ökning i nyföretagandet. 86 (): Jag lyssnade med stort intresse på en tidigare fråga till statsrådet om Finansplats . Det är väldigt bra att statsrådet så tydligt säger att detta är en bra idé och att detta är någonting som vi bör bygga vidare på, därför att blir ett centrum för finansmarknaderna i norra är det någonting som är bra för hela , för alla regioner och också för andra sektorer i den svenska ekonomin. Men regeringen måste också vara beredd att leverera någonting. Det går inte att bara säga att detta är bra och anordna konferenser. sade statsrådet i sitt svar, om jag citerar rätt, att han inte är döv på skatteörat. Jag skulle vilja höra vad detta egentligen innebär. Innebär detta att regeringen är beredd att nu genomföra strategiska skattesänkningar för att underlätta etableringen av Finansplats ? Vilka skattesänkningar är det i så fall som är aktuella? Eller vad innebär det att inte vara döv på skatteörat? 87 Statsrådet (): talar som om han tillhörde finansmarknaden. Det är ungefär så frågorna där ställs till mig. Det är precis av det skälet som jag i det här fallet har valt att gå en annan väg och tillsätta ett särskilt specialistråd som ska analysera hela marknaden från alla håll och se vad man kan förväntas ta för olika steg, dels från regeringens sida, dels marknaden själv, för att stärka den. Det är väldigt lätt att mörka den sida där man själv kan åstadkomma något och förbättra saker och tro att man är optimal i alla situationer, vilket marknaden har gjort . Det är därför som jag vill ha den här analysen. När jag sade att jag inte är döv på skatteörat menade jag att det finns vissa saker på finansmarknaden som man bör analysera. Finansministern har aviserat en stor och genomgripande skatteöversyn under nästa mandatperiod. Jag har diskuterat med honom, och några av de frågor som rör det här kommer att belysas och beläggas där i ett sammanhang. Det är väldigt lätt att peka på att varje skattesänkning för sig skulle vara av godo, men vi måste också se till att vi klarar intäktssidan och se hur sambandet mellan intäkter och skatter hänger ihop. I översynen ska också de här förslagen beaktas för att se hur de kan hanteras framgent. 88 (): Statsrådet sade att det är lätt att mörka när man själv inte kan göra någonting. Gör då inte det, utan fundera själv på vad regeringen kan göra för att underlätta detta!