prot · GT09133 · 2006-06-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:397 Till Interpellation 2005/06:397 av () Globala standarder för konsumentmakt och tillväxt Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2005/06:398 Till Interpellation 2005/06:398 av () Språkval inom samhällsvetenskapsprogrammet Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. Interpellation 2005/06:399 Till Interpellation 2005/06:399 av () Behov av djurförsök Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare planerade engagemang. Interpellation 2005/06:400 Till Interpellation 2005/06:400 av () Eftersökande av skadade djur Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare planerade engagemang. Interpellation 2005/06:404 Till Interpellation 2005/06:404 av () Ambassad i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet inte befinner sig i . uppdrag Per Thöresson Expeditionschef Interpellation 2005/06:415 Till Interpellation 2005/06:415 av () Utvecklingen av den svenska fiskeflottan Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare planerade engagemang. 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:SkU26, SkU29SkU31 och SkU33SkU37 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU23 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU28 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 Punkt 1 (En mångsidig och oberoende radio och TV i allmänhetens tjänst) 1. utskottet 2. res. 1 (m) 3. res. 2 (fp) Förberedande votering: 49 för res. 1 39 för res. 2 200 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 176 för utskottet 47 för res. 1 65 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 21 v, 17 c, 13 mp, 2 - För res. 1: 47 m Avstod: 38 fp, 26 kd, 1 c Frånvarande: 21 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 13 (programtextning) 1. utskottet 2. res. 15 (m) 3. res. 16 (fp) 4. res. 17 (kd) 5. res. 18 (c) Förberedande votering 1: 24 för res. 17 19 för res. 18 246 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 38 för res. 16 26 för res. 17 224 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 45 för res. 15 40 för res. 16 202 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 158 för utskottet 46 för res. 15 84 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 21 v, 11 mp, 2 - För res. 15: 46 m Avstod: 1 m, 38 fp, 25 kd, 18 c, 2 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 8 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU30 Kulturlivets internationalisering Kammaren biföll utskottets förslag. LU31 Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. (m, fp, kd, c) Votering: 160 för utskottet 129 för res. 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 21 v, 13 mp, 2 - För res. : 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. LU34 Skydd för barn genom registrering av förmyndare i vägtrafikregistret, m.m. Punkt 1 (Skydd för barn genom registrering av förmyndare i vägtrafikregistret, m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 160 för utskottet 129 för res. 1 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 21 v, 13 mp, 2 - För res. 1: 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Barns skuldsättning) 1. utskottet 2. res. 3 (fp, m, kd, c) Votering: 159 för utskottet 129 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:124 s, 21 v, 12 mp, 2 - För res. 3: 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 5 mp LU37 Elektronisk ingivning till Kammaren biföll utskottets förslag. LU28 Förenklade redovisningsregler, m.m. Punkt 2 (Gränsvärden i årsredovisningslagen) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 160 för utskottet 129 för res. 1 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 21 v, 13 mp, 2 - För res. 1: 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Uppföljning) 1. utskottet 2. res. 3 (kd) Votering: 258 för utskottet 29 för res. 3 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 44 m, 37 fp, 20 v, 18 c, 13 mp, 2 - För res. 3: 3 m, 26 kd Frånvarande: 20 s, 8 m, 11 fp, 7 kd, 8 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU16 Ändring i lagen om elektronisk kommunikation Punkt 1 (Kommunalt inflytande) 1. utskottet 2. res. (c, v) Votering: 245 för utskottet 43 för res. 1 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 47 m, 37 fp, 25 kd, 11 mp, 1 - För res. : 1 fp, 21 v, 18 c, 2 mp, 1 - Avstod: 1 kd Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU31 Socialtjänst (förnyad behandling) Punkt 1 (Allmänna utgångspunkter för ) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 173 för utskottet 48 för res. 1 68 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 16 v, 18 c, 13 mp, 2 - För res. 1: 47 m, 1 v Avstod: 38 fp, 26 kd, 4 v Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 7 (Barnbidrag och försörjningsstöd) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 253 för utskottet 36 för res. 10 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c För res. 10: 21 v, 13 mp, 2 - Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 13 (Vistelsebegreppet enligt socialtjänstlagen m.m.) 1. utskottet 2. res. 16 (m, fp, kd, c) Votering: 158 för utskottet 129 för res. 16 2 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 21 v, 12 mp, 2 - För res. 16: 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Avstod: 1 s, 1 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 16 (Utformningen av stöd till brottsoffer) 1. utskottet 2. res. 18 (v, mp) Votering: 125 för utskottet 37 för res. 18 126 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 123 s, 1 fp, 1 c För res. 18: 1 fp, 21 v, 13 mp, 2 - Avstod: 47 m, 36 fp, 26 kd, 17 c Frånvarande: 21 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 29 (Anmälningsplikten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen) 1. utskottet 2. res. 36 (m, fp, kd, c) Votering: 160 för utskottet 129 för res. 36 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 124 s, 21 v, 13 mp, 2 - För res. 36: 47 m, 38 fp, 26 kd, 18 c Frånvarande: 20 s, 8 m, 10 fp, 7 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 5 § i en ny tid Föredrogs betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid (prop. 2005/06:100 delvis och framst. 2005/06:RS3). 1 (): Det här är en debatt som för mig och för Socialdemokraterna ter sig något annorlunda. Vi är i minoritet och står för ett antal reservationer, som jag yrkar bifall till. Dessutom är majoriteten i eller i varje fall majoriteten i beredd att göra ett kraftigt avsteg från en princip som har gällt och som jag hoppas kommer att gälla också i fortsättningen. Det är principen om spelreglerna för det demokratiska arbetet. Spelreglerna för arbetet här i kammaren ska det beslutas om under bred enighet helst under konsensus, naturligtvis. Det som föreläggs för beslut innebär att en del av de bestämmelser som finns i riksdagsordningen om arbetet i och hanteringen av EU-frågorna, framför allt, ska beslutas om i strid med vad ungefär en tredjedel av den här har för uppfattning om EU-frågornas hantering i . Jag ser detta som ett nederlag för oss alla, egentligen. För egen del tvingas jag med stor besvikelse konstatera att man anser från majoritetens sida att man kan bortse från de, som jag ser det, sakligt tungt vägande argument som Socialdemokraterna har för sin inställning. Jag vill också slå fast att när det gäller uppfattningen om att det är viktigt att ledamöter och är djupt engagerade i EU-frågorna så råder det egentligen ingen oenighet. Det är om formerna för det som oenigheten finns. Jag tycker att det är viktigt att och ledamöterna är engagerade. Beslutsfattandet inom EU är ju en del av beslutsfattandet inom det totala parlamentariska systemet där som medlemsland i EU deltar i beslutsprocessen genom regeringens medverkan. Det är oerhört viktigt att vi har ordning och reda, god kontakt och god förankring i de här olika frågorna. Invändningen från vår sida ligger alltså inte i ämnesområdet, utan framför allt i att avlövas och i praktiken tas bort. Det har ju varit ett önskemål från flera partier. I gengäld ska utskotten direkt samråda med regeringen, och så ska komma in på slutet då det hela egentligen i praktiken borde vara klart. Vi tror att det här är en dålig utgångspunkt för det förhandlingsarbete som regeringen ska utföra. De grön- och vitböcker som är försöksförslag, kan man väl säga, från EU-systemet ska då behandlas i respektive utskott. Respektive fackutskott ska sedan föranleda ett utlåtande till denna kammare. Man ska också på de här preliminära grunderna kunna diskutera och kunna ha ett meningsutbyte om vilka olika infallsvinklar som kan finnas på dessa tentativa förslag från EU. Så långt är det väl egentligen inte något större problem. Problemet uppstår när dessutom ska votera om vilken ståndpunkt som ska gälla. Den voteringen ska utgå från förutsättningen att det är ett icke-beslut som ska fattas. Det är inte bindande för regeringen, det är inte bindande för , och det är inte bindande för ett utskott. Men inför svenska folket ska använda samma beslutsprocess som man använder för att lagreglera olika förhållanden. Jag tror att det ur demokratisk synpunkt kommer att te sig mycket märkligt att fattar beslut och voterar och att det sedan i praktiken är ett icke-beslut. Jag föreställer mig att det måste stå på utlåtandena att de inte föranleder något bindande beslut för . Jag tror att det här kommer att leda till avsevärda problem. Bland annat kommer det att uppfattas som ett riksdagsbeslut som regeringen har att följa. Detta kommer att hävdas av dem som är i minoritet och motståndare. Det kommer dessutom att försvåra och försvaga den svenska förhandlingspositionen i EU. Man ska vara på det klara med att EU är ett enda stort förhandlingsmaskineri där man får ge och ta. Att förhandlingsmotståndarna då kan referera till att har sagt att det ska vara på ett visst sätt kommer att försvaga den svenska positionen. Det är inte en fråga om att försvaga regeringen utan det är att försvaga möjligheter att hävda sig inom EU-systemet. Jag förstår inte varför majoriteten tycker att det är angeläget. Dessutom har redan i uppdrag att utreda förhållandet mellan och regeringen, och det finns goda skäl att göra detta. Jag sitter själv i utredningen. Vi ska med engagemang ta oss an detta. Men här kommer , om majoriteten står sig, att fatta ett beslut som rubbar relationen mellan riksdag och regering, som jag ser det. Det kommer möjligen att försvåra det parlamentariska läget på ett sätt som inte ligger i någons intresse. Jag anser alltså att borde avstå från att fatta det här beslutet och överlämna frågan till för närmare överväganden. Det utesluter på intet sätt att utskotten engagerar sig i grön- och vitböcker, har ordentliga debatter, öppna utfrågningar och på olika sätt visar vilka ståndpunkter som kan finnas. På så sätt bidrar man till debattkvaliteten och kan visa olika input och infallsvinklar i de här frågorna. Det är inte så att den socialdemokratiska ståndpunkten leder till att inte har möjligheter att engagera sig, utan det är just detta icke-beslutsfattande som vi har den stora invändningen emot. Det finns här också förslag om att slå samman två utskott. Det är resultatet av mångåriga överväganden i , där man har haft till uppgift att logiskt försöka placera ärendena i olika utskott, sammanhang och annat och möjligen också minska antalet utskott. Resultat blir att man slår samman två i praktiken oförenliga utskott, nämligen bostadsutskottet och lagutskottet som får en ärendeuppsättning som inte har något logiskt samband. Sammanslagningen av de här två utskotten svarar inte på någon punkt emot det som har varit avsikten med att överväga utskottsorganisationen och ärendeindelningen. Det är möjligen en restpost av vad en majoritet i kunde åstadkomma. Vi ställer oss därför avvisande till det förslaget från och den bakom det liggande . Vi har ytterligare ett par reservationer som hänger samman med genomförandet, ärendefördelningen, utgiftsområden och annat. Jag har yrkat bifall till dem. Den ena är villkorad av hur det går med en annan reservation, men jag ska inte närmare gå in på det. I stället för att vara i opposition vill jag använda min till att säga att det är trevligt att kunna tala om ett område som behandlas i och det här förslaget där det inte, numera i varje fall, råder någon oenighet, och det handlar om jämställdhetsarbetet i . Det har också behandlats i . Bakom den behandlingen ligger en skrivelse från socialdemokraterna i om att måste engagera sig mer i jämställdhetsarbete. Utgångspunkten är att jämställdhet inte är en fråga om lika många av vartdera könet i det parlamentariska arbete i , utan det har en mycket vidare aspekt, nämligen förhållningssätt och hur man fungerar i olika relationer. Bakom skrivelsen låg kritik som handlade om att någon ordförande i något utskott hade använt så kallad osynlig härskarteknik mot några kvinnliga ledamöter. Riksdagsstyrelsen har behandlat detta, och det finns ett handlingsprogram med 15 punkter för att åstadkomma en bättre jämställdhet. Vi kan konstatera att i i flera avseenden är ett av de mest jämställda parlamenten i världen, men det säger kanske mer om jämställdheten i andra parlament än om jämställdheten i det svenska parlamentet. Det finns alltså en hel del att åstadkomma. Förslaget i det här sammanhanget och det hälsar jag med tillfredsställelse är att riksdagsstyrelsen ska göra upp en handlingsplan för varje mandatperiod för att åstadkomma en bättre jämställdhet och fokusera på ett jämställdhetsarbete som leder till att män och kvinnor verkligen är, och upplever sig vara, arbetande under samma förutsättningar och på jämställd fot i det svenska parlamentet. Jag tror att det har ett stort värde för arbetet i sig, men det har också ett stort symbolvärde för jämställdhetsarbetet över huvud taget. 2 (): Det här betänkandet är en kompromiss. Det finns väsentliga delar här där vi är helt eniga. Det gäller uppföljning, utvärdering och så vidare. Det finns mycket positivt i de delarna. Men det finns en del kontroversiella punkter. Jag funderade just över ordet kompromiss, och det slutar ju med miss. Apropå miss brukar man säga att kompromiss är en situation där alla är lika missnöjda. Och det är väl ingen som i de kontroversiella delarna genomför de här besluten med någon större entusiasm. Processen i arbetet fram till det här betänkandet har inte varit den allra bästa, om man uttrycker sig väldigt försiktigt. levererade förslag som spretade åt olika håll med ett stort antal reservationer. Man hade inte heller tagit hänsyn till att det handlar om förändringar i huvudbestämmelserna i riksdagsordningen som då kräver kvalificerad majoritet eller beslut enligt grundlagsordning. Man har inte genomfört något remissförfarande. Riksdagsstyrelsen slänger bara det här betänkandet från i KU:s knä och säger: Det här får ni reda ut! Så där får det inte gå till i . Den processen måste man vara strängt kritisk emot. Jag har vissa erfarenheter från tidigare processer i när vi hanterade de här frågorna i . Där insåg vi alla att det inte gick att lägga fram förslag om ändringar av huvudbestämmelser utan att man hade en fullständig enighet eller en kvalificerad majoritet. Man gjorde inte heller utskottsförändringar, trots att det bara är tilläggsbestämmelser. Man månade om den breda enigheten. Den process som har skett här har inte varit så bra. När det kom till insåg jag att vi måste försöka hitta en lösning på den är problematiken och åstadkomma den breda enigheten. Därför föreslog jag att det skulle tillsättas en speciell arbetsgrupp, och den tillsattes också. Men det var bortkastat tid. Det visade sig att Socialdemokraterna inte rörde sig en millimeter. Då fanns det inget underlag för att skapa en bättre kompromiss i det sammanhanget. Det är intressant att ett parti på det sättet kan ägna sig åt att totalt blockera en process som kan förändra arbetsformer. Det var inte bra. Hade man varit lite mer kompromissvillig borde man kunnat åstadkomma en bättre lösning än den som har blivit. talade om att man nu frångår principen med den breda enigheten. Jag ställde en fråga till honom i diskussionen om ett annat betänkande i en grundlagsfråga. Var går gränsen för den breda enigheten? Jag ställer frågan: Ligger den vid för minoriteten eller vid 35 ½ %? Var ska man dra den gränsen? Vid det tillfället handlade det om 35 ½ %, och i dagens läge handlar det om som motsätter sig en förändring av den här typen. Det är en frågeställning som man måste resa också i det sammanhanget. Jag håller med om att det olyckligt att vi inte har en bred enighet när vi förändrar spelreglerna för till exempel arbete. Låt mig säga någonting om sakfrågorna innan min talartid är slut. har väl missuppfattat detta med de grönböcker och vitböcker som ska behandla. Man kan inte utan vidare anknyta till KU:s hantering av granskningsbetänkandet, eftersom det är reglerat i regeringsformen. Det har rättat till genom att definiera de här utlåtandena, som vi kallar dem, i riksdagsordningen. hade också missat sambandet mellan utskotten och . Regeringen ska överlägga med utskotten om det som utskotten bestämmer. Då hamnar man i den märkliga situationen att om utskotten inte är tillräckligt aktiva så kommer regeringen lindrigare undan i sammanhanget. Det borde man ha löst ut på ett bra sätt enligt mitt förmenande. lyckades jag få igenom en halvmesyr här så att man åtminstone delvis täcker upp för den här luckan genom att man ger ett slags gummiparagraf för att kunna täcka upp för utskotten. Det är inte riktigt bra, men utvecklingen får visa om man kan lösa det där på ett annat sätt. Jag vill också säga någonting om utskottssammansättningen. Det är ett välkänt problem att av sju partier har fyra mycket tråkiga erfarenheter därför att vi har alldeles för många utskott. När ett parti har omkring 1718 ledamöter är det oerhört svårt att täcka upp alla utskott på ett bra sätt. Det har länge varit ett önskemål att man skulle minska antalet utskott. Det diskuterade vi även i . Vi hade olika modeller, men när det kom till kritan stoppade Socialdemokraterna och den utvecklingen. Det finns många naturliga sammanslagningar. Det är inte säkert att det här är den mest naturliga, men den får accepteras utifrån utgångspunkten att vi behöver minska antalet utskott. Sammanfattningsvis är huvuddelen i det här betänkandet en kompromiss, och den kan man vara missnöjd med i vissa delar, men man måste försöka föra processen vidare, och det är det som ligger bakom att vi har ställt oss bakom den här delen. Vi har också en motion om budgetprocessens andra steg. Jag ska inte lägga ned någon tid på detta. Jag brukar tjata om detta varenda år eftersom detta steg är otillständigt. Vi hoppas att en kommande riksdag tar itu med de frågeställningarna. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 3 () replik: Det är naturligtvis så att en del av diskussionen nu kommer att handla om vem som ska sitta med svartepetter och ta ansvar för den uppkomna situationen. Vi socialdemokrater är ju vana vid att vara i majoritet och ta ansvar, men det är ju uppenbart så att nu anser att vi har ansvaret även i minoritet för vad som sker. Det är ju ett ganska egenartat sätt att se på ansvarsfördelningen. Att vi inte skulle ha velat kompromissa är en osanning, därför att det aldrig har funnits något kompromissförslag. Den mäktiga alliansen och de två ytterligare partierna har ju bara suttit och väntat på att kompromissen skulle bestå i att Socialdemokraterna underkastade sig det som majoriteten stod för. Det kallar jag inte för en kompromiss, utan det kallar jag för precis det jag sade, nämligen underkastelse. Det finns en parallell till det här, och det var oenigheten kring tillkomst. Då var Socialdemokraterna i minoritet i utredningsstadiet och i riksdagsstyrelsen när den tog ställning till det här. Då ansåg ju vi att det här var en viktig grundlagsfråga, en fråga som det fanns anledning att försöka skapa en bred majoritet i. Vi ändrade också uppfattning. Vi fick igenom en del förändringar, och vi kunde besluta om i enighet. Men här har det inte funnits något sådant utrymme, utan nu är det underkastelse som gäller. frågar var gränsen går för bred enighet. Ja, riksdagsordningen och regeringsformen anger ju tre fjärdedels majoritet för att ändra i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Det är väl en bra nivå då, därför att det går ju inte att genomföra det beslut som man nu har föreslagit från majoritetens sida förrän , om det är så att då ställer sig bakom ett liknande beslut, därför att man uppnår inte de här tre fjärdedelarna. Det hade väl varit en bra gräns att arbeta med i den här frågan. 4 () replik: Det var intressant med resonemanget om kvalifikationsgränser. Huvudregeln för att ändra riksdagsordningen är nämligen att man gör det enligt grundlagsordning med två beslut. Tre fjärdedels majoritet är bara en möjlighet. Min frågeställning handlade om de breda majoriteterna eller den breda uppslutningen. Var går gränsen där? Det kan inte vara så att menar att det ska vara tre fjärdedels majoritet i kammaren vid varje enskilt grundlagsbeslut, för om man hade den åsikten skulle man ju ha backat . När det gäller att ta ansvar handlade mitt anförande om ambitionerna eller inställningen när det gäller behandlingen i . Jag har inte haft så stor möjlighet att påverka processen . Som jag sade i mitt anförande spretar det åt väldigt många olika håll i betänkande. När vi diskuterade fanns det inget färdigt kompromissförslag. Kompromisser jobbar man ju fram tillsammans, men det visade sig efter att arbetsgruppen haft fyra sammanträden, tror jag det var, att Socialdemokraterna inte rörde sig en millimeter, trots att jag för min del och även andra gjorde försök att hitta lösningar på problematiken beträffande grön- och vitböckerna. Men Socialdemokraterna rörde sig inte en millimeter utan hänvisade bara till sina reservationer i , och det kallar jag inte för kompromissvilja. 5 () replik: Vad som är en bred majoritet beror alltid lite grann på omständigheterna. Jag tror att jag har sagt tidigare att det inte heller får vara så att ett litet parti blockerar genomförandet av en viktig förändring, kanske i regelfrågor eller frågor av materiell natur i lagstiftning eller annat. och jag utredde ju bland annat barnpornografin. Där kan vi ha ett visst resonemang kring vilka breda majoriteter som krävs. handlar det om spelreglerna och inte om sakliga beslut. För min del anser jag att eller en tredjedel av är för många som står utanför uppgörelsen.