prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Det är önskvärt att i PBL införa motsvarande möjligheter till kompensationsåtgärder vid överskridande av miljökvalitetsnormer som ges enligt . Jag sade att det hade varit en lång utredningstid. Det var det också innan nuvarande lag kom till 1987. Jag har läst i riksdagsförvaltningens skrift avseende enkammartiden, 19712002, som författats av bostadsutskottets tidigare kanslichef , att det var det mest omfattande förslag som behandlats i . En proposition presenterades , cirka före valet till . justerade utskottet betänkandet om en ny plan- och bygglag. Ärendet hade legat på utskottets bord i , 1986. Utskottsledamöterna strävade efter ett brett politiskt stöd för lagen. Det som avgjorde var att Socialdemokraterna och vid en gemensam presskonferens meddelade att de båda partierna kommit fram till en principöverenskommelse om innehållet i en ny PBL. Jag tror inte att det kommer att ta lika att genomföra de förändringar som föreslås. Till mycket stor del finns det en samstämmighet mellan de olika partiföreträdarna i . Det är inte så många reservationer i betänkandet. Kommittén har också gjort en bedömning av hur frågan om tiden ska hanteras. Den finns med på s. 975976 i betänkandet. Kommittén säger att genomförandet rimligtvis kan ske tidigast . Då räknar kommittén med att betänkandet tämligen omgående behöver sändas ut på remiss. Med hänsyn till omfattningen av förslagen och med hänsyn till att det är val gjorde kommittén bedömningen att en proposition troligtvis lämnas till först efter valet . I vart fall är det sannolikt att propositionen kan behandlas först efter valet. Utifrån den bedömningen skulle behandling och beslut kunna ske . Därefter kan förberedelserna för införande ske så att ändringarna kan börja gälla 2008. Reservanterna i bostadsutskottets betänkande, m, fp, kd och c, har samtliga kritiserat att inte någon proposition är aviserad för behandling under det här riksdagsåret. Det som har hänt i den här processen kring en ny lag i plan- och byggfrågor är att utredningens slutbetänkande har lagts fram, och förslaget har sänts ut på remiss. Remisstiden gick ut , . tar regeringens beredning vid. Det stämmer väldigt bra med vad kommittén bedömde som rimligt. Reservanterna efterlyser åtgärder som ingen av partiföreträdarna i ansåg var rimliga. Vi var helt överens om skrivningarna om ikraftträdande och hanteringen av slutbetänkandet. I det här betänkandet tas styrelses redogörelse om bland annat och länsstyrelsernas roll i den fysiska planeringen upp. Granskningen och synpunkterna är viktiga för att behålla förtroendet för lagstiftningen. Det pekar på har regeringen redan beaktat i ett förändringsarbete som pågår och genom redan vidtagna åtgärder. Därför tycker vi att med anledning av detta bör lägga redogörelse till handlingarna. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 165 () replik: Jag har egentligen bara en kort fråga. Arbetar socialdemokraterna i bostadsutskottet för eller är beredda att arbeta för att just bryta ut instansordningen så att det kanske till och med kan komma en proposition? 166 () replik: lade fram ett delbetänkande när det gäller instansordningen. Det har varit ute på remiss, och förslag har fått starkt stöd. Det var två modeller, och en av dem förordades. Det var modellen att behålla och ta bort länsrätten. ser vi att det finns reservationer i slutbetänkande. Det visar att det finns olika förslag. Vi vill avvakta remissbehandlingen. Sedan kommer vi med ett förslag tillsammans med de andra i . Jag ser ingen anledning nu att bryta ut och ta just den delen. Vi har sett att tiden för överklagande redan har minskat rätt ordentligt. Bara att vi började prata om dessa saker gjorde att länsstyrelserna skärpte sin hantering, och även regeringen har gjort så. Vi är också på bra väg, även om instansordningen behöver kortas. 167 () replik: Jag vet också att regeringen har tagit itu med dessa frågor och är snabbare . Det kan jag ge regeringen en mycket liten eloge för. Även regeringen ville ha ett tidigare delbetänkande om just instansordningen när tillsattes. Det var för att man såg att det var en angelägen fråga att ta itu med. Det är förvånande att man inte fullföljer den biten och jagar på det ärendet. Jag uppfattar ditt svar som att socialdemokraterna i bostadsutskottet inte är beredda att jaga på regeringen för att få en proposition om just instansordningen. Är det rätt tolkat? 168 () replik: Vi är beredda att jaga på regeringen så att vi får en proposition så att hela frågan kan lösas, inte bara instansordningen. 169 () replik: Det händer sig med jämna mellanrum att jag hemma i får komma till och berätta lite grann om planeringen och hur ett ärende tar i . Jag har tagit ett fall slumpvis, och det handlar om en skollagsfråga. Det har visat sig att det ärendet tog . Studenterna blir väldigt förvånade. Här pratar vi om en fråga som kanske tar sju . Ni kunde väl någonstans säga att ni tycker att det är för en så viktig fråga där så mycket står på spel. Det var inte det jag tänkte ta upp, utan jag tänkte ta upp . Precis som jag sade i mitt anförande kan man i utskottets majoritetstext läsa att det är angeläget att vidta åtgärder för att åtgärda de brister och problem som kommer fram i rapporten. I ett annat sammanhang är utskottet på hugget, nämligen om en uppföljning av regeringens information och rapporter när det gäller budgetpropositionen. Där är vi väl framme i uppföljningsavsnitten. Jag menar att utskottet hade haft ett gyllene tillfälle att ta ett initiativ när det gäller slutsatserna av den här revisionsrapporten. Det gäller viktiga myndigheter kopplade till bostadspolitiken. Jag tycker att majoritetstexten slutar defensivt när man säger att redogörelsen kan läggas till handlingarna. Hur ser på detta? 170 () replik: Som jag sade i mitt anförande är saker på gång. I regleringsbrev har regeringen begärt vissa saker hos . Länsstyrelserna har fått uppdrag. Vi tycker att det är bitar som är på gång. ligger mycket av detta i . Därför är det bra att ta det i samband med den. Jag håller med om att det är viktigt att uppföljningen sker. Det är ett bra redskap för att veta om lagarna fungerar bra eller inte. har vi gjort en översyn av PBL-lagen och sett att det är vissa saker som behöver förändras. Jag håller med om, som sade från början, att det har tagit . Jag tittade tillbaka lite grann på när PBL kom till. Då tog det ännu . Det är inget vi vill ha tillbaka. Det är svåra frågor. Det finns många synpunkter på det. Vi tycker att det är viktigt att vi lyssnar på de synpunkter som kommer in i remisshanteringen och att vi sedan gör slag i saken. 171 () replik: Jag tar först upp frågan om den långa tiden för en ny lagstiftning. Vi är alla medvetna om att den påverkar så många i processen. Inte minst är det en ekonomisk fråga. Byggkostnader och byggprojekt fördyras. Det kanske har förändrats . Det står redovisat i betänkandet hur mycket som har gjorts och görs när det gäller de frågor som tas upp i . Jag menar fortfarande att bostadsutskottet kunde ha varit mer offensivt och uttalat att det här är viktigt. Det är centrala delar. Det handlar om regeringens styrning eller brist på styrning. Det handlar om länsstyrelsernas roll, uppgift och arbete samt överbelastning. Det hade varit bra med en dialog med regeringen. Precis som vi tar upp diskussionen om budgetpropositionen, där jag tycker att vi är framgångsrika, kunde vi göra det på det här området även om det är åtgärder som ska vidtas . Vi kan uttrycka att vi vill ha uppföljningsstationer för dessa frågor eftersom de är centrala i stället för att bara lägga rapporten till handlingarna. 172 () replik: I de andra frågorna, där vi har haft en dialog med regeringen, har företrädare för departementen varit hos oss, men jag hörde inte någon önskan när det gällde de här sakerna. Jag tycker att det känns som att slå in öppna dörrar när allting är på gång. Vad vinner vi på det? Vi bevakar de här frågorna i alla fall. 173 () replik: Jag hade också tänkt ta upp och diskutera delbetänkandet. Det verkar ju konstigt att det krävdes fram och att det sedan inte hände någonting kring det. Det har remissbehandlats, sade , men sedan tog man inte tag i frågan. Jag antar att om jag frågar en gång till får jag samma svar, så det är väl inte så stor mening med det. säger att det är 130 motionsyrkanden. Jag har inte räknat dem, men det är i alla fall nästan en hel sida. Det visar ändock hur centrala de här frågorna är och att det finns en otålighet när det gäller förändring. Även om man kan se historiskt på vad som har hänt med arbete är det regeringen som får ta på sig ansvaret för att man har hamnat där man har hamnat. Vi hade en bostadskonferens i , och då diskuterades kommitténs förslag om en mer generell bygglovsplikt. Den samlade reaktionen från kommunala företrädare i vårt parti det är de som har att handha lagen; det är de som ska ha den i verkligheten var att de nästan var lite rädda för att den skulle utredas fler gånger, därför att det blir bara krångligare och krångligare för varje gång den utreds. När det gäller den frågan finns det en samlad reservation i slutbetänkandet från . Jag undrar om kan utveckla hur hon anser att den enskilde har behandlats. Hur mycket såg man det ur den enskildes perspektiv i direktiven, och inte ur myndighetsperspektivet, så att den enskilde skulle uppleva att lagstiftningen blev enklare och att man kunde få göra smärre förändringar på sitt hus utan att behöva söka bygglov, som jag sade i mitt anförande? har de ju vänt på processen och stärkt bygglovsplikten för att sedan backa från den. Enligt min mening är det att gå en bakväg. 174 () replik: Även om inte vill ställa frågor om delbetänkandet kan jag svara. Delbetänkandet kom för att det skulle visa ett första förslag, och vi visar två modeller där. Avsikten var redan från början att instansordningen skulle in i slutbetänkandet. Tanken var inte att vi skulle överlämna det till regeringen och att regeringen skulle ta beslutet på delbetänkandet, utan vi skulle fortsätta att bereda frågan. Det gjorde vi också. Ändå kom vi till olika meningar när det gällde hur det ska se ut med instansordningen. Den ökade bygglovsplikten: Vi pratade om en generell bygglovsplikt. i tycker vi inte att det ska vara någon skillnad om det är inom detaljplan eller utom detaljplan när man vill bygga. Hur påverkar det här den enskilde? Jo, vi vet att det är väldigt svårt för den enskilde att förstå varför det är skillnad om man bor på den ena sidan av vägen eller på den andra sidan av vägen. Det blir enhetligare. Sedan är det så, som var inne på, att kommunen kan göra undantag för områden där man inte behöver söka bygglov. 175 () replik: Jag har också läst det här om ena och andra sidan av vägen. Det känns nästan som att det är lite konstruerat. Det är sant att det står talat om generell bygglovsplikt det är det som det handlar om men man har ändå lagt den på en högre nivå. Saker som förut var bygglovsbefriade har man tagit med och gjort bygglovspliktiga. Så långt har jag säkert rätt, eller? ((): Ja, delvis.) Det är egentligen inte den vägen som vi från sida ser att man ska gå. Det är ju färre regler vi ska ha, inte mer regler. var också inne på detta att det nog inte bara var ett rykte, utan det är ett förslag om att utöka bygglovsplikten för bland annat jordbrukets ekonomibyggnader. Det sänder fel signaler när man stramar åt i regelverket i stället för att låta människor få färre regler. Problemet kanske inte är att man har för få regler utom detaljplan, utan man kanske kan gå åt andra hållet och se vad som finns inom detaljplan. Är det inte styrt i detaljplanen vad som är bygglovspliktigt finns det en ganska stor frihet att göra vissa smärre saker. Vi har pratat om altaner, takkupor, inglasning av balkonger och så vidare. Man kan gå den vägen i stället, och då kanske människor förstår detta, om det nu är det som är problemet. Men detta att det skulle vara olika regler på den ena och den andra sidan av vägen, som det står i betänkandet, känns lite konstruerat. Var kan vi hitta denna väg där det är så? Det finns naturligtvis exempel i det tror jag säkert men jag tror inte att det är det som är det stora problemet för den enskilde. 176 () replik: I fråga om lättnader i bygglovsreglerna kan jag säga att det också finns sådana förslag i betänkandet. Vi utökar friggebodsbestämmelserna det är väl bra? När det gäller varför vi tycker att det ska vara en generell bygglovsplikt är det så att vi inte ser landsbygden som mindre känslig än vad tätorten är. Det finns många exempel på att man i kulturhänseende redan nu skulle ha behövt en bygglovsplikt även på landsbygden. Det är saker och ting som har kommit till som man kanske inte skulle ha gjort om man hade haft en prövning. Det finns också domar där man har tittat på vilka frågor som förut varit uppe om vad som sågs som ekonomibyggnader i jordbruket. Ska det vara bygglovsplikt eller inte för en minkfarm? En svinfabrik räknas inte till lantbrukets ekonomibyggnader, men det gör ett vanligt svinstall. Hur är det med en badhytt? Det var sådana frågor som var uppe. Det förenklar egentligen inte reglerna om man måste göra sådana här tolkningar. Det är mycket lättare om man vet att det finns en generell bygglovsplikt och att det prövas. Sedan vill jag och att den här prövningen ska kunna göras enkel. 177 () replik: Ju mer vi diskuterar det här ämnet, desto mer förstår jag att Socialdemokraterna vill ha ett ovanifrånperspektiv på det mesta i samhället. Man vill helt klart bestämma över andra människors både egendom och liv. Jag skulle tycka att det vore klädsamt om skilde på att sitta i en utredning och att sitta i ett ansvarstagande, som man ändå gör när man sitter invid makten i bostadsutskottet. Det har kommit en rad förslag från oss under en följd av år, och har man bara hänvisat till den kommande Plan- och bygglagsutredningen. Jag blir frustrerad, och jag tycker att också borde vara det, när man gömmer sig bakom någonting. Varför tar inte socialdemokraterna i utskottet, precis som sades här tidigare, ett utskottsinitiativ i de frågor som man tycker är viktiga? 178 () replik: frågar varför vi inte gör som ni och kommer med förslag. Det finns en hel mängd förslag, men det som enar är ju en kritik mot regeringen. Det är det som är det samstämmiga från de så kallade allianspartierna. I övrigt är det inte många förslag som är gemensamma. uttryckte sig så här i sitt anförande: Gör mål! Sätt fart och gör någonting! Men är det inte viktigt i en demokratiprocess att vi lyssnar på de remissvar som har kommit in nu? Det är väldigt lätt att det blir självmål annars. 179 () replik: Väldigt fyndigt, men om man inte gör självmål blir det kanske inga mål alls. Det tycker jag kan vara ännu värre. På en spelplan måste man dock fokusera på att få in rätt mål i rätt bur, inte att göra självmål. Det vill i alla fall inte jag göra. Så mycket tänker jag inte hjälpa Socialdemokraterna. Det enda mål vi nu kan vara eniga om med befolkning överlag, tror jag är att det måste till en ny regering. Jag beklagar att jag inte med viss emfas ska kunna säga: Vad roligt att vi äntligen kommit överens om enklare regler och om att ge människor i mer självbestämmande! Vi vill nämligen sätta fart på hela . Vi vill inte ha överklagandeprocesser som drar ut . Vi har exempel på överklagandeprocesser där människor inte är sakägare utan helt enkelt bara vill vara besvärliga genom att överklaga. Att man inte gör något åt åtminstone den lilla biten borde väl tycka är besvärligt. Att utöka bygglovet även för ekonomibyggnader på landsbygden, och ha mage att stå och säga att så bedrövligt som det ser ut på landsbygden skulle det nog också ha behövts förr, tycker jag är mycket starkt särskilt när man kommer från . Nej, , ta ansvaret som en kunnig och bra person i utskottet. Ta chansen och yrka bifall till någon av de reservationer med konkreta förslag som finns så att det blir bättre för befolkning och bättre framför allt för byggandet. 180 () replik: Jag måste rätta . Jag sade inte att det ser bedrövligt ut på landsbygden utan att det i vissa fall skulle ha behövts bygglov . Jag skulle kunna ge exempel på det, men det är inte nödvändigt. När det gäller var samtliga partier överens om hur detta skulle hanteras, och jag har redogjort för det. hade en mycket engagerad och bra ledamot i utredningen, som också ställde upp på detta. Jag förstår inte varför ni inte pratar med varandra. Att säga att det enda rätta är att byta regering, för då får vi en bostadspolitik, låter för mig väldigt främmande. Det finns i den så kallade alliansen arbetsgrupper på sex olika områden, men ingen som hanterar bostadspolitiken. Vad vill ni i era partier? Jo, en del vill skrota bostadspolitiken. De vill inte att det ska finnas någonting, utan marknaden ska råda. Därför vet inte människorna när de går till val vad de skulle få med en borgerlig bostadspolitik. 181 (): Ledamöter i bostadsutskottet! Jag skulle vilja börja med att tacka för alla viktiga motioner som många av våra riksdagskolleger väckt om byggfrågor och som behandlas i det betänkande som vi debatterar i kammaren. Frågor om hur byggnader och bostäder ska utformas och fungera för att vi som bor och arbetar i dem ska må bra och leva ett så gott liv som möjligt hör bokstavligt talat till de mer grundläggande sakerna i livet. Debatten blir ännu bättre mot bakgrund av att det nu byggs bostäder i hög takt, från till , och med olika upplåtelseformer. Det kan man läsa i indikator . får vi inte tappa farten i bostadsproduktionen. Det gäller därför för oss politiker att fortsätta att skapa möjligheter så att byggföretagen ska kunna hålla byggtakten uppe. Vi får anledning att i kammaren återkomma till dessa frågor i vår. Barns hälsa och rätt till en bra inomhusmiljö är en viktig fråga som lyft fram i en motion. föreslår en nationell åtgärdsplan för att förbättra den fysiska miljön i skolan, och vill ha en nationell handlingsplan mot ohälsa i inomhusmiljön. Jag håller med er om att barns hälsa måste komma i första rummet före vuxnas tillgång till en god inomhusmiljö. Bara rapporterade en forskare i radionyheterna att inomhusluften innehåller en mängd partiklar som är skadliga för hälsan, särskilt för barnen. Med tanke på att vi tillbringar nästan all tid inomhus talar alla fakta för att vi måste arbeta för att förbättra luften vi andas. Som jag ser det är vi till stora delar överens över partigränserna i denna fråga. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har, som ni vet, delmålet God inomhusmiljö. Där sägs bland annat: ska byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Väl fungerande ventilation och radonhalter som är så låga att de inte är skadliga för någon att vistas i är här grundläggande. Arbetet med miljökvalitetsmålen är bra eftersom det är långsiktigt och tar ett samlat grepp om miljöfrågorna. Delmålen fungerar som den handlingsplan som och efterlyser. kommer regeringen att presentera en proposition om byggnadsdeklarationer och inomhusmiljö som jag tror att även kommer att vara nöjda med. Där kommer det fram att varje hus, när det säljs, ska ha papper på hur ventilationen fungerar, hur hög radonhalten i byggnaden är och hur mycket energi som går åt till uppvärmning. Ohälsosamma byggmaterial är något som många byggnadsarbetare drabbas av i sina arbeten. Ett viktigt steg i rätt riktning har tagits i och med att ställt sig bakom , en ny europeisk kemikalielag. Byggbranschen har också ett eget intresse av att minska mängden farliga byggmaterial och har därför tagit ansvar för att driva på utvecklingen av bättre och mer hälsosamma byggmaterial. Byggbranschens kretsloppsråd är ett nätverk med representanter för hela byggsektorn, och de samverkar med berörda myndigheter för att branschen ska bli mer hållbar och miljövänlig både för dem som bygger och för dem som ska bo och verka i husen. Vad gäller kvaliteten på tappvarmvatten och risken för spridning av legionella, som kd motionerat om, samarbetar , och vvs-branschen redan i denna fråga. Direktverkande el är en brännande het fråga, om jag får uttrycka mig så. av all energi i går åt till att värma upp bostäder och lokaler. För att energianvändning ska kunna bli långsiktigt hållbar måste energianvändningen minska. Industrin har jobbat länge med detta och ligger långt framme i sin utveckling medan vanliga bostäder och lokaler hamnat på efterkälken. Användning av el för uppvärmning tycker jag känns som ett föråldrat alternativ när det finns så många mer miljövänliga sätt att värma upp bostäder. Konverteringsstödet, som finns , är ett ekonomiskt stöd till alla som vill investera i bergvärme som värmekälla. kommer en proposition om energieffektivisering och energismart byggande att läggas på bord, och då får vi anledning att ytterligare fördjupa oss i utvecklingen av hur moderna och miljövänliga metoder kan värma upp våra hus. Propositionen kommer dessutom att behandla frågan om individuell mätning av värme- och varmvattenförbrukning. Den kommer att ge ett mer gediget underlag till debatten om motionerna som finns med i dagens betänkande. Det kommer att bli en intressant debatt med tanke på att oppositionen måste försöka sy ihop sig i denna fråga. Energipolitiken hör till högeralliansens mest ömma tår eftersom det spretar så mellan partierna. vill minska på energianvändningen medan och är nöjda så länge staten inte lägger sig i. Det senaste utspelet, som tog upp, gäller inlägg om att han kan tänka sig att avstå från kärnkraftverk. Om ni bildar en egen allians, med ett parti, vore det intressant att höra hur ni då tillsammans hade tänkt er detta. En fråga som också dykt upp i årets betänkande gäller bristerna i byggfelsförsäkringen för den som själv bygger sin villa. Försäkringspremien är lika hög oavsett om man bygger själv eller låter en entreprenör göra jobbet. Försäkringen gäller dock inte för den som rest sitt hus själv, och ändå säger lagen att även självbyggare ska betala. Det låter som om en lucka i lagen har uppstått här, eller hur? Men att utforma en undantagsregel för självbyggare som inte uppmuntrar till svartjobb och andra kringgåenden är mycket svårt, enligt juristerna som utformat lagen. Risken är att en undantagsregel i praktiken leder till samma situation som före reformen: De av småhusen som hade försäkringsskydd behövde det minst, och de som saknade det behövde det mest. Vi ska komma ihåg att problemet med självbyggeri behandlades i klartext i propositionen. ansåg då i likhet med regeringen att nackdelen med ett undantag övervägde fördelarna. Därför blev det inga undantag för självbyggarna. Det är antagligen också ovanligt att någon gör hela sitt byggjobb själv. Få privatpersoner kan till exempel gjuta bottenplattan, resa stommen eller dra el- och vvs-ledningar utan hjälp av en entreprenör. Den gäller alltså inte alla enskilda byggherrar. En privatperson som anlitar en entreprenör den tveklöst vanligaste situationen har ett gott skydd av försäkringen. Jag ska ägna några ord särskilt åt frågan om barnsäkerhet eftersom det är flera partier som även detta år är missnöjda med hur regeringen har behandlat slutbetänkande. Barns säkerhet och trygghet i bostadsmiljön måste ges hög prioritet. Det är vi i utskottet helt överens om. Det har också varit en av de viktigaste utgångspunkterna i arbete. För att komma till rätta med säkerhetsbristerna i hus byggda krävs omfattande informationsinsatser från till exempel . Någon ny lagstiftning är inte aktuell. Det visar sig ju tyvärr att även nya hus ofta saknar barnsäkra fönsterhakar, skydd framför spisen och så vidare. Det är viktigare att den lag om säkerhet i bostäder som vi redan har efterlevs än att stapla på ytterligare lagstiftning. En stor del av de hus som vi pratar om är flerbostadshus i miljonprogrammet. De står inför omfattande renovering, om de inte redan har rustats upp. Då kommer även dessa bostäder att utrustas med alla skydd som krävs för att barn ska bli säkrare hemma.