prot · GT09131 · 2006-05-30 00:00:00 — Sedan fick jag inget svar, herr talman, när det gällde helhetsgreppet om vuxenutbildningen. Det har talats mycket om att det ska komma en lag, att det ska tas något slags helhetsgrepp, och det har utretts väldigt mycket. Jag fick inget svar på frågan varför i all världen den här frågan har kommit bort i den socialdemokratiska långbänken, varför inte bara enskilda människor utan också hela vårt land, , lämnas efter i den socialdemokratiska politiken utan struktur, utan lagstiftning, utan förutsättningar för framtiden, som skulle ge vårt land och vårt folk de bästa förutsättningarna att klara sig i det globala kunskapssamhället. Det svaret har undvikit att lämna. Det svaret är han skyldig kammaren. 84 () replik: Ser man på gällande lagstiftning finns det inga stängda dörrar. De som vill läsa på gymnasienivå kan göra det, efter de förutsättningar som varje individ har. Vi har hitintills inte sett att några som har sökt gymnasieutbildning har blivit utestängda. Jag ser inte att det finns några stora frågetecken här. Du sade att vi inte satsar på vuxenutbildning. Det är väldigt konstigt. Om det är någonting som vi har gjort är det att försöka ge dem som har kort utbildning bakom sig förutsättningar och möjligheter att gå vidare, att skaffa sig någon form av gymnasiekompetens och även ha chans till en yrkesutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. De personerna blir fler och fler, och väldigt många av dem är redan verksamma och har jobb . Det är inte så att hela befolkning står utanför, eller den del som du beskriver. Det kan inte vara sant. Mot våra satsningar står en högerallians, som är tomhänt och saknar ett gemensamt förslag om vuxenutbildningen. Ni kunde inte ens prestera någonting gemensamt. 85 () replik: Om har missat att alliansen har en gemensam fyrpartimotion när det gäller vuxenutbildning kan jag informera om det just . Min fråga gäller sfi i folkhögskolorna. sade att det ökar otydligheten och kan hota syftet med folkbildningen, som är fri och frivillig. Det går inte riktigt in hos mig vad menar där. I regeringens förslag i folkbildningspropositionen, som jag har framför mig, står det så här: Statens stöd till folkbildningen skall bidra till att dess organisationer medverkar till att människor med olika bakgrund möts, får ökad förståelse för varandra och utbyter erfarenheter sinsemellan så att utanförskap, segregering, konflikter och diskriminering motverkas. Det står under rubriken samhällets utmaningar. Vad är det då som kan leda till att det blir otydlighet och som kan hota syftet med folkbildningen om man har sfi i folkhögskolornas regi? 86 () replik: När det gäller folkhögskolor ser vi att det blir en otydlighet med två olika huvudmän som har ansvaret. Sedan måste man ta i beaktande att folkhögskolorna har en fri form, som gör att deras sätt att arbeta med elever ser helt annorlunda ut än när sfi-undervisningen drivs i annan regi. Det är en annan skolform. Om ett antal folkhögskolor framöver ansöker om att få bedriva sfi-utbildning måste de rätta sig efter den skolformen. Det blir alltså en krock mellan en skolform med frivillighet och en skolform som är bunden av vissa paragrafer. 87 () replik: Jag förstår ändå inte riktigt. Just det att det är en friare form gör att det passar väldigt många människor, till exempel skoltrötta elever. Vi vet att det passar väldigt bra för invandrare, med den pedagogik som finns i folkhögskolornas regi. Vi i alliansen är övertygade om att det är en oerhört bra lösning att man låter sfi:n fungera och drivas i folkhögskolornas regi. Vi är glada och tacksamma för att vi har fått majoritet för det. Jag ställde en annan fråga inledningsvis, och det gällde de olika kurserna. Socialdemokraterna och regeringen säger att man avser att meddela föreskrifter om att vissa kurser inte ska betygsättas. 88 () replik: När det gäller folkhögskolorna finns det inga hinder, och en del folkhögskolor har uppdrag från olika kommuner att bedriva sfi-undervisning. Den möjligheten finns alltså. Det som eventuellt kommer att ske framöver om man får olika huvudmän är att otydligheten blir uppenbar. Det kommer att bli svårt att hantera den situationen. Det finns inte något hinder mot att kommuner ger uppdrag till olika folkhögskolor att bedriva svenskundervisning för vissa grupper, bland annat invandrare. Jag tror att den metoden är tillräcklig, att man ser till att den möjligheten finns även för folkhögskolorna. 89 (): Som av den här mandatperioden, ska jag fatta mig kort. Det är också sista gången som jag står i den här talarstolen, och därför vill jag passa på att tacka mina kamrater i utbildningsutskottet för åren tillsammans. Det har varit roliga och spännande debatter, och det har varit oerhört värdefullt att få lyssna till er. Jag vill också passa på att tacka vår fantastiska personal på utbildningsutskottets kansli för allt stöd och all uppmuntran som vi ledamöter har fått . Det är väldigt roligt för mig att den här debatten handlar just om vuxenutbildning. För mig som tidigare utbildare av vuxenlärare är det skönt att få avsluta med det. Jag kan också säga att jag som tidigare folkhögskollärare är väldigt glad att konstatera att vi har nått ett steg på vägen genom att folkhögskolorna nu kommer att få möjligheter att anordna sfi-utbildning för vuxna invandrade. Folkhögskolorna har en väldigt god erfarenhet av detta. Det har sagts att folkbildningsarbetets metodik passar väldigt bra för många vuxna människor. Man har erfarenhet av att möta invandrade på olika sätt. Man har många invandrade i sina längre kurser. Eftersom det här tydligen har ställt till det för regeringen man vet inte riktigt hur man ska lösa det skulle jag vilja ge ett litet tips till regeringen. Om man tittar på statistik för 20032004 var det 9 på sfi. Om man räknar om det motsvarar det ungefär en halv miljon deltagarveckor på folkhögskola. Eftersom folkhögskolorna i andra sammanhang svarar för av behörighetsgivande vuxenutbildning kan man tala om fritt och frivilligt. Med ungefär motsvarande mått skulle det för folkhögskolornas del kunna röra sig om 1 0002 000 årsstudieplatser för sfi-undervisningen. Det är precis lika enkelt som när det gällde . Man avsätter medel för de här 1 0002 000 platserna och ger i uppdrag att utföra detta. Alla de 148 folkhögskolorna kommer naturligtvis inte att vara intresserade av det, utan det är givetvis i de kommuner där det finns ett stort behov av den här typen av undervisning som man kommer att ansöka om detta precis som görs i andra sammanhang. Socialdemokraterna säger att det här går att göra genom att kommunerna kan lägga ut detta på entreprenad. Ja, visst kan de göra det. Men de gör inte det det är ju det som är problemet. Trots att vi vet att många folkhögskolor når så goda resultat är det bara ett tiotal av de 148 skolorna som har fått ett sådant här uppdrag. Däremot samarbetar man i andra avseenden också där gäller det gruppen invandrade. Man har samarbetsprojekt när det gäller traumaskadade flyktingar och när det gäller nyanlända, alltså dem som inte har påbörjat sin sfi-undervisning. Det gäller då kurser som förebereder för sfi och kurser som tar vid efter sfi. Sfi har man hitintills inte fått förtroendet att bedriva fullt ut, men det får man . Det är jag jätteglad över. Någon här sade att språk och kommunikation är avgörande, inte bara för hur man kan finna sig till rätta i ett nytt samhälle utan också för den personliga växten och för den egna känslan av trygghet och, skulle jag vilja säga, tillhörighet i ett samhälle. Språk och kommunikation är alltså av avgörande betydelse. finns det en del förslag till åtgärder som jag hoppas kommer att förbättra sfi-undervisningen. Personligen tror jag att det kanske viktigaste vi måste göra är att satsa mycket på kompetensutveckling av lärarna. Det är alltid lärarna som har största betydelsen i alla undervisningssituationer. Jag tänker inte gå igenom mer här, för jag tycker att vi är väldigt överens om vuxenutbildningens betydelse. I alliansens reservationer vill man ha mer av individualisering. Det vill också vi som står bakom den här propositionen. På flera ställen säger vi att det är oerhört viktigt att se varje individ. Svenska för akademiker är ett problem. Det fungerar inte tillfredsställande mycket, tror jag, därför att kommunerna inte väljer högskolor och universitet som entreprenörer för svenskundervisning. Jag tror att det är en ekonomisk fråga. Overheadkostnaderna brukar motsvara . Det betyder att det kostar ganska mycket att lägga ut den här typen av utbildning på universitet och högskolor. Det samtalet tror jag måste fortsatt föras under nästa mandatperiod därför att det här är ett mycket viktigt område. Sedan har vi lite olika uppfattning om den utvidgade rättighetslagstiftningen när det gäller vuxna och vuxna utvecklingsstörda. Jag kan sympatisera med vad som här sägs, men finns det egentligen ingen genomlysning av vilka konsekvenser ett sådant förslag skulle få och inte heller av kostnaden. Visserligen säger alliansen i sin reservation att de kommer att finansiera det här genom att begränsa möjligheterna för de ungdomar som av någon anledning kanske har misslyckats i skolan och behöver höja sina betyg. Jag tänker då på det som sade om att se på individerna. Ja, det skulle jag vilja att och övriga partier i alliansen gör. Jag har som lärare på en folkhögskola mött så många elever för vilka detta har varit oerhört betydelsefullt. Under viktiga år i skolan kan man hamna i svårigheter som man kanske inte själv är orsaken till. Det kan vara tråkiga hemförhållanden och mycket annat som händer unga människor och som kräver väldigt mycket energi och därmed gör att de misslyckas i skolan. De får en väldigt låg självkänsla och tror sig inte vara kapabla att tillägna sig kunskap. Under vuxenutbildningen vänder det. Man får det här förtroendet och ser nya möjligheter, bland annat möjligheter att läsa vidare på universitet och högskola och förverkliga en dröm som man har. Till väldigt många av mina elever på i vill jag säga: Tack allihop för allt ni lärde mig! Hur många har jag inte sett bli utomordentliga lärare, fantastiskt duktiga socialarbetare, duktiga läkare, reklammakare, fotografer you name it. För alla har det på något sätt vänt. De har så att säga fått nämnda dröm och också genom det svenska utbildningssystemet givits möjlighet att ta sig fram dit man önskade. Också jag är en av dem som faktiskt det är jag väldigt glad över fått uppleva att växa upp i ett sådant samhälle. Med detta, herr talman, vill jag avsluta mitt anförande. Jag önskar talmannen och bisittare och även mina utskottskamrater en riktigt glad och skön sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Vissa konkurrenspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU16 Vissa konkurrenspolitiska frågor. 90 (): betänkande Vissa konkurrenspolitiska frågor handlar just om konkurrens, ett ord som av en del ibland kan uppfattas som någonting negativt, som någonting som innebär att någon slås ut. När det gäller de frågor som behandlas i det här betänkandet kan ingenting vara mer fel. Här är konkurrens någonting som är positivt. Det handlar om dem som vill sälja varor eller tjänster, erbjuda en konsument varor eller tjänster. Konkurrens innebär tillträde till en marknad, en möjlighet att få erbjuda en konsument service, tjänster och produkter. Konsumenten är den som väljer vem som gör det på bästa sätt. I hela utskottsbetänkandet märks att alla är positiva till konkurrens. Men vad som skiljer mellan alliansen och majoriteten är att alliansen vill göra saker för att göra den konkurrens som vi alla tycker är positiv ännu bättre, just för att gynna konsumenterna. Konkurrens i det här avseendet förbättrar vår välfärd. Det innebär att kvaliteten blir högre därför att konsumenten har rätten att välja den som ger en högre kvalitet. Det innebär bättre leveranssäkerhet därför att man kan begära att saker kommer ; annars går man till någon annan leverantör eller tjänsteproducent. Och det innebär att man kan få ett vettigt uppträdande från den man handlar av och att man inte blir negligerad. Inte minst stärker konkurrensen i jobben. Vi har en process med en ökad globalisering och en konkurrens mellan länderna och mellan ländernas företag. Då är det viktigt för ett land som att ha en väldigt stark inhemsk industri som kan konkurrera. För att kunna konkurrera måste man också ha en stark egen marknad med en stark konkurrens. Motsatsen är att någon har privilegier, monopol. Det gynnar inte konsumenten. Det gynnar inte uppträdandet gentemot konsumenten. Det gynnar inte detta med att leverera . Där har vi en viktig roll. Staten har en roll. Det är vår skyldighet att se till att konkurrensen fungerar, att staten sätter upp rimliga regler. Men ansvaret går längre än så därför att staten, kommunerna och landstingen bedriver en mängd olika verksamheter som i sig spelar ute på marknaden. Det är viktigt, som sagts också i många andra betänkanden, att den offentliga aktören, den som har rätten att sätta upp reglerna och styra, inte får göra det på ett sådant sätt att det missgynnar de andra som finns ute på marknaden. Då förlorar konsumenterna. har ett högt prisläge. Vårt har i många olika rapporter tillsammans med många andra som lagt fram rapporter också kunnat visa att det finns en hel del områden där det måste förbättras i . handlar det om de områden där hushållen, inte företagen, är köpare till exempel inom detaljhandeln och tjänsteproduktionen och då inte minst offentlig tjänsteproduktion. Här måste saker bli bättre. Det är ingen liten del heller som staten och kommunerna egentligen omsätter. Staten och kommunerna säljer varor för en bit . Det är en ofattbart hög summa. Av statliga myndigheter, de som ska sätta reglerna, är ute och agerar på en marknad utanför statsförvaltningen. Hur uppfattar de privata företagen det? Man har gjort intervjuundersökningar som visar att inom vissa utvalda branscher är det en tredjedel av företagen som tycker att de möter konkurrens från de offentliga aktörerna i väldigt stor omfattning. Av dem är det fyra av tio som anser att det är ett problem. Två tredjedelar av dem anser att konkurrensen inte sker på lika villkor. Här är det vår skyldighet att ingripa och agera. Ett sätt att göra det, det som vi föreslår i våra reservationer och motioner, är att stärka roll. Vi vill göra det på tre olika sätt. Dels vill alla allianspartier ge ökade resurser, dels vill vi ge en mer framträdande roll. Vi tycker att det är viktigt att man, när man granskar regeringsförslagen, inte bara tittar ur småföretagarperspektiv det är i och för någonting vi skulle kunna göra mer utan också ur konkurrensperspektiv. Där brister det . Vi tycker att det är viktigt att de regleringar som finns kvar i den privata sektorn avvecklas så att det inte uppstår en bristande konkurrens. Vi tycker att det är viktigt att gå vidare än så. Vi har haft, och det har varit positivt, en omreglering av många marknader. Det har skett på områden som el, tele, kommunikationer av olika slag, energiområdet. Det är viktigt att se vad som händer. Som inte minst har påpekat finns det fortfarande en hel del brister. Vi stöder i stor utsträckning förslag. Jag vill påpeka att det var LO:s förre chefsekonom som ledde utredningen. Vi tycker att regeringen skulle kunna agera lite snabbare. Vi vill faktiskt också underlätta när det gäller de offentliga monopol vi har kvar. Vi är alla överens om att frihandel mellan länder är bra därför att det gynnar människor. Men när vi kommer till frihandel inom vårt eget land är det bromsar. Det är mycket märkligt och konstigt. Visst vore det bra för konsumenten om exempelvis vårdmonopolen och andra tjänstemonopol i större utsträckning öppnades för privata aktörer. Det leder, precis som när man säljer varor, till att vi får en bättre välfärd. På det sättet kan vi få bättre kvalitet en bättre leveranssäkerhet, skulle ett företag säga. Egentligen handlar det som kortare köer om man ska ha vård. Man kan få ett bättre uppträdande i de fall man inte är kund utan patient. Det är viktigt. Visst är det konstigt att så fort en privat vårdcentral har dykt upp i ett område upplever konsumenten genast att även vård har blivit mer professionell och mycket bättre, och patienter har fått ett mycket bättre mottagande. Det visar på konkurrensens betydelse. I min hemkommun finns det en privat vårdgivare. Det har inneburit avknoppningar av verksamheten, det har inneburit nya jobb och det har inneburit nya affärsidéer. Det har inneburit bildande av nya företag. De jobben och de företagen hade aldrig kommit till om hade fått fortsätta att stoppa och bromsa den vårdgivare jag pratar om. Handel är ett område som näringsutskottet tar upp i stor utsträckning. Även här ser vi konsekvensen av ett alldeles för stort regelverk. Grossisterna har en stark möjlighet att bygga ihop detaljistledet med grossistledet, och det innebär höga priser. Vi har sett en förbättring därför att vi har fått in utländska kedjor i vårt land. Men det går alldeles för långsamt. En stor anledning till det är att kommunerna har en möjlighet att stoppa nya aktörer. Det leder till högre priser. Här behöver vi se förbättringar. har tidigare lämnat ett uppdrag till regeringen. Det har inte fullföljts. Jag tycker att vi ska ta en möjlighet att diskutera detta under replikskiften. Jag yrkar bifall till reservation 1. 91 (): Så var vi här igen, fjärde gången , för att diskutera konkurrenspolitiken. Det är inte mycket som har hänt. Det lilla som har hänt har vi inte regeringen att tacka för i alla fall, utan det har vi i så fall EU att tacka för. Vi från alliansen kan konstatera att vi behöver öppna den offentliga sektorn för privata alternativ, framför allt inom vården och omsorgen. Vi kan också konstatera att vi behöver regelverk för konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor. är ett av de mest kartelliserade länderna i , kunde jag läsa i senaste numret av . Den som uttalar sig där är , en svensk som tidigare ansvarat för konkurrensfrågor på kommissionen. Varför blundar regeringen för sanningen? I denna tidning kan man läsa att lagen skyddar livsmedelsjättarna från konkurrens. Matpriserna ligger fortfarande för högt. Sanningen är att de fyra svenska storbankerna står för av marknaden och stänger därmed ute konkurrenterna. Sanningen är att asfaltkartellen, som avslöjade , bara är toppen på isberget. Sanningen är att tre energijättar har köpt en tredjedel av fjärrvärmemonopol och chockhöjt priserna. Allt detta kostar konsumenterna . Varför blundar regeringen för denna sanning? Den som inte kände till detta kan läsa detta i tidningen . har gått igenom väldigt bra vad betänkandet handlar om, och jag tänkte uppehålla mig vid karteller. Det är nämligen så att är det parti i riksdag som inser att det inte räcker med att bekämpa karteller med hjälp av böter som företaget får betala. Det som händer är att när företagsledningar sätter sig ned och kalkylerar kommer de fram till att om de går ihop kommer de att tjäna si och så mycket. Men råkar de åka fast, kostar det ungefär si och så mycket. Alltså har de ändå tjänat på det. Med de bonussystem som är så populära går det att räkna ut att om företaget tjänar på dessa karteller tjänar den enskilde också personligen på det. Det är jättebra. Ingen ställs till svars för sina handlingar. Vi menar att karteller är stöld. Den som snor från någon ska vanligtvis åka i fängelse. Den ska stå för sina handlingar. behöver kriminalisera karteller. Enskilda människor måste ställas till svars. Det är lätt att räkna ut detta. Det är allmänmänskligt. Vem är det som vill sitta i fängelset i stället för att fira jul med sin familj till exempel, om man skulle göra den kalkylen? Som en direktör sade: Så länge det handlar om pengar finns ju företaget där och kan betala dessa pengar. Men den dagen det börjar handla om min personliga frihet kan inte företaget göra så mycket åt det. Det är precis så människor kommer att resonera. Vill vi förebygga, vill vi avskräcka från att karteller bildas, då måste vi se till att enskilda människor ställs till svars. Vi har att lära av många andra länder som har kriminaliserat karteller. är ett jättebra exempel på det. Man kan se att multinationella företag som ingår kartellbildningar gör det i länder där man antingen inte kriminaliserat karteller eller där straffen är väldigt låga. Men man undviker att ingå karteller i därför att man vet att straffen är väldigt hårda för enskilda personer. Även om skulle vara den största marknaden för dessa företag, väljer man i alla fall att hålla sig utanför den marknaden när det gäller just den här typen av stöld. Varför kan vi inte göra det här inom EU? Det är ju så unikt i världen att vi i en union med 25 länder har gemensamma konkurrenslagar. Låt oss lära av , , och . Låt oss göra en gemensam sak också av karteller när det gäller konkurrenslagar. Tänk om 25 länder i minst 25 länder blir det tillsammans kunde komma överens om att kriminalisera karteller. Då skulle dessa företagsledningar inte ha mycket kvar att spela med. På det sättet skulle vi komma åt en stor del av de pengar som konsumenterna får stå för, för i karteller där företagen betalar böter är det ju egentligen inte företagen som gör det, utan i slutändan är det alltid den enskilda konsumenten som gör det. De lägger det ju bara på tjänste- eller varupriset, och det tror jag att vem som helst kan räkna ut. Se till nu att svenskarna får tillbaka sina pengar, och låt oss kriminalisera karteller! Jag yrkar bifall till reservation 4. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 14 § (forts.) Vissa konkurrenspolitiska frågor (forts. NU16) 92 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Det finns en handlingsförlamning i vänsterblocket när det gäller frågor om förbättrad konkurrens och åtgärder mot kartellbildning som oroar oss kristdemokrater och även hela alliansen. En granskning som tidningen presenterade i sitt senaste nummer visar att kartellbildningar och bristande konkurrens kostar de svenska konsumenterna i förhållande till jämförbara länder inom EU. Till exempel betalar vi, var och en , för mycket för den mat vi köper i affären. Bankerna tar ut för mycket i avgifter och räntor. Byggkostnaderna är högre än de borde vara per person och år alltså enligt den här tidningen. har konstaterat att genomsnittligt betalar svenska barnfamiljer mer för sina nödvändiga hushållskostnader än barnfamiljer i jämförbara EU-länder. Barnfamiljerna skulle bli de stora vinnarna på förbättrad konkurrens. Inte helt oväntat är det Socialdemokraternas politiska klåfingrighet som bland annat sätter käppar i hjulen för konkurrensen. I berättas bland annat om hur stängningen av försämrat konkurrensen på elmarknaden. Rapporten berättar om svårigheter för småföretag att delta i offentliga upphandlingar och om de problem som den nya stopplagen skapar inom hälso- och sjukvården. Det behövs en politisk kursändring för att förbättra konkurrensen och sänka priserna i . Det finns också konkurrensproblem inom den privata sektorn. Till exempel behöver det bli lättare för den enskilda konsumenten att överblicka olika erbjudanden från banker och försäkringsbolag som steget att byta bank måste göras mindre. Om inget oförutsett inträffar när kammaren senare röstar om detta betänkande kommer vänsterblocket att rösta nej till alla de förslag som bland annat lagt fram för att göra det billigare att leva och bo i och för att höja kvaliteten på de varor och tjänster vi erbjuds som medborgare och konsumenter. Det är ett stort ansvar som majoriteten tar när den säger nej till besparingar på för en barnfamilj , som jag sade. Det är många, framför allt LO-familjer, som hindras från att åka på semester på grund av vänsterblockets styvnackade motstånd mot alla åtgärder som kan vidtas för att öka konkurrensen och sänka priserna i . Det finns alltför många brister i konkurrensen i vårt land.