prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — FN måste gå in med större trupper och ta ett större ansvar. Det är också viktigt att det inte är soldater från dem som ockuperar. Jag anser att i så fall skulle vara berett att bidra på ett helt annat sätt än vad kan bidra . För mig är det tydligt. När det är fråga om en ockupation och när det är fråga om ett folkrättsbrott anser jag att inte bör delta i denna ockupation och i detta folkrättsbrott. Där drar jag en tydlig gräns. När ockupationen upphör ska vara en aktiv del i dialogen, både militärt, civilt och politiskt vid uppbyggnaden av . Det är ett ansvar som vi också har. 77 (): välkomnar detta betänkande och delar utskottets förhoppning om att det ska bidra till en utvecklad och förbättrad relation till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Att öka förståelsen och bygga broar mellan länder och kulturer, men kanske främst mellan människor, är oerhört viktigt för vår gemensamma framtid. står bakom betänkandet, men jag yrkar också bifall till reservation 1, där vi är fyra partier som ytterligare förtydligar vissa delar, det som tas upp under punkt 7. vill att för en aktiv utrikespolitik, en utrikespolitik som bidrar till demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta gäller inte minst i kontakterna med den muslimska världen i EU:s grannskap. En fråga som särskilt måste beaktas i detta arbete är den bristande jämställdheten som flera talare före mig har lyft fram. Det är ofta beskrivet som ett av främsta problem. Det finns en diskriminering som gör att kvinnor kan utsättas för våld utan att gärningsmannen riskerar några som helst repressalier, en diskriminering som ofta till och med vilar på laglig grund. menar, i enighet med utskottet, att det civila samhället har en vital roll i processer kopplade till demokratisering, modernisering och byggande av institutioner som säkrar detta. Det gör att stödet till det civila samhället är centralt. Enskilda organisationer som verkar för demokrati och mänskliga rättigheter måste ha möjligheter att verka i konfliktområden. Deras verksamhet får inte begränsas av rädsla eller kontrollbehov på grund av terrorrisk. Det civila samhället har också en viktig uppgift i att införliva kvinnor i större utsträckning i fredsarbetet och agera påtryckare för att FN:s resolution , kvinnokonventionen, ska uppfyllas. var det den USA-ledda invasionen av startades. Någon regering är fortfarande inte klar, laglösheten förblir otyglad, och ett totalt inbördeskrig hotar. Situationen i är mycket oroväckande. Alltfler bedömare talar om att vi sett början på ett sekteristiskt krig som kan komma att sprida sig i hela regionen. Det är lätt att bli pessimistisk när man ser rapporteringen i medierna. Men låt oss börja med det positiva. regim har försvunnit. Och man har genomfört mer eller mindre demokratiska val, som man självklart måste se som en framgång. Det kunde genomföras trots hot om våld och terror. Alla som stod upp mot våldet och vågade kandidera, liksom alla som vågade gå till valurnorna, är att gratulera. De gjorde det för att de tror på en demokratisk utveckling i . De gjorde det med livet som insats. måste all hjälp och allt stöd internationellt ges så att deras förhoppningar om ett demokratiskt och fredligt inte går om intet. Deras steg mot en hoppfullare framtid får inte vara förgäves. ser vi att det finns starka krafter som motverkar en fredlig och demokratisk utveckling i . Vi ser både självmordsattentat, kidnappningar och allvarliga sabotage som tillhör vardagen och som i stor utsträckning drabbar civila irakier som vill delta i återuppbyggnaden av landet. Det irakiska samhället är starkt påverkat av en lång tids diktatur, krig och terrorverksamhet. har vi sett en kraftig försämring av levnadsförhållandena för befolkningen. Uppgifter gör gällande att har 30 000 irakier dödats i terroristattacker. har varit ett land utan rättssäkerhet. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har enligt FN varit extremt grova. Även om under hade ett parlament är förståelsen och kännedomen om demokratibegreppet mycket grunt och tolkas kanske ofta som den starkes rätt att göra som den vill. Jämställdhet är också ett mycket diffust begrepp. Kvinnor har på grund av de rådande maktstrukturerna i samhället små eller inga möjligheter att bidra till samhällets demokratiska utveckling. De krafter som är aktiva för att bygga upp ett demokratiskt samhälle måste stödjas, och det är av yttersta vikt att både kvinnor och män deltar i uppbyggnaden. Dessutom måste samspelet mellan olika ideologier, minoriteter och religiösa grupper underlättas. har genomgått en djupgående utarmning av diktatur, bojkott, utrensningar och krig. Detta har fått allvarliga konsekvenser för befolkning, historiska arv och materiella tillgångar. Det har också medfört en utbredd folklig misstro mot möjligheterna att bygga upp ett fungerande samhälle med lika möjligheter för alla medborgare, för kvinnor och män oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. På grund av detta inre sönderfall är mycket sårbart för grupperingar som söker destabilisera samhället. menar att FN bör inta en tydligare och större roll i . Detta skulle sannolikt kunna underlätta och bidra till en mer positiv utveckling i landet. Det är också viktigt att EU kan visa ett tydligare och mer konstruktivt politiskt engagemang för att bistå i återuppbyggnaden och demokratiseringsprocessen. Det är också viktigt att FN i sin roll trycker på för att både kvinnor och män ska delta i detta arbete. Från svensk sida bör vi förstärka insatserna till civilsamhället, öppna ambassaden i och främja ett ökat utbyte mellan och . En stor del av världens olja produceras i instabila regioner, inte minst i och dess omnejd. Det finns många som hävdar att så länge världen är så beroende av oljan kommer en fredlig utveckling inte att ske i området. Så drastisk och pessimistisk behöver man inte vara för att se att de externa intressena spelar en stor roll säkerhetspolitiskt i området. anser att det är hög tid att bryta oljeberoendet. En omställning till ett hållbart energisystem är nödvändigt av miljöskäl, av ekonomiska skäl och av säkerhetsmässiga skäl. menar att det är dags att föra upp miljö-, bränsle- och energifrågorna på den internationella agendan på ett betydligt kraftfullare sätt än vad som skett . Ett fortsatt starkt beroende av oljan, och därmed fortsatt beroende av säker leverans från dessa regioner, innebär säkerhetsmässigt en stor risk för hela världen. Den omständigheten talar för att ett fortsatt fredsarbete bör ha största prioritet framöver. Men det talar också för att den internationella politiken bör sätta fokus på miljö-, bränsle- och energifrågor för en demokratisk och säker utveckling. 78 (): fick vi med bestörtning ta del av resultatet av en undersökning som Forum för levande historia har gjort, nämligen att många svenskar har negativa attityder till judar. Det är skrämmande siffror för en vän av tolerans och samlevnad som jag. Det fick mig att gå in på deras hemsida och hastigt försöka läsa vilka frågeställningar som de hade använt sig av i hopp om att hitta metodfel eller tendentiösa frågor som skulle ha förvrängt de faktiska förhållandena. Men det som jag fann var att de även hade undersökt attityder mot muslimer, mycket bra, och att de hade ganska genomtänkta mått och skalor. Men, och jag hoppas att min snabba sökning inte lett mig fel, de verkade inte ha gjort den viktiga och klara boskillnaden mellan statsbildningen och folkslaget judar. Och detta är ett bekymmer. Den hos oss inrotade vanan att räkna med och utgå från etnicitet och så kallade folkslag verkar vara svår att utrota. Men det är just den tankemetoden som vi i vill få bukt med. Rent medicinskt och biologiskt finns det bara en mänsklig ras på denna planet. Och eventuellt påvisbara genetiska gruppvariationer som låter sig kategoriseras är inte relevanta för egenskapsbestämningar. Kort sagt: Allt tal om hur judar är, hur fyrkantiga vi svenskar är, om muslimer ska anses ha djupare terroristiska böjelser än andra till exempel, varför serber skulle ha rätt att skydda sitt lands vagga mer än andra eller om det finns kväner i nordligaste som har rätt till land, språk och historia är dubiöst tveksamt. Det som däremot intresserar är vad stater och regeringar faktiskt gör och inte gör för att skydda individer, för att säkra allas säkerhet, för att stävja våld och för att garantera till exempel yttrande- och religionsfrihet. Det är således inte oväsentligt att staten fortfarande inte har ratificerat konvention 169 om samernas rätt och ursprungsbefolkningens olika rättigheter. Det är inte heller oväsentligt när det gäller att staten utövar renodlad statsterrorism mot den statslösa befolkning som bor på av dem själva ockuperat territorium. Att stävja exploateringen av etniska konflikter i , på västra eller i är en staternas och världssamfundets oavvisliga förpliktelse. Vi är alla lika, och alla vi människor ska ha samma skydd, värde och rätt. Därför ska individer som utövar våld lagföras och straffas, och därför ska stater som utövar illegitimt våld lagföras och straffas. Men man måste också först och främst vara tillräckligt klarögd för att kunna se vad som pågår. Många människors blickar är skymda av ideologi eller smärtsam historia eller av sympatier och antipatier som ofta är grundade på okunskap eller bristande erfarenhet eller på blindhet för hur etnicitet sammanblandas med politiskt officiellt agerande. Så är ofta fallet i svensk Mellanösterndebatt. Utan att jag för en sekund förvägrar staten rätten att existera inom säkra och respekterade gränser och utan att för acceptera, försvara eller tolerera självmordsbombandets outsägligt destruktiva elände gäller det dock slutligen grundsituationen där en stats regering misshandlar och utövar statsterrorism mot ett ockuperat folk som är utan statsapparat och utan militära styrkor. Där finns ett murbygge denna historiens eviga metafor för isolering, avskiljande och separation som alltid har lett till mer elände och förtryck. Den skapar de facto en apartheidsituation. Två folkslag ska skiljas åt. Den svagare parten ska ytterligare beskäras möjligheten till försörjning och förflyttningar. Man måste orka se vilken som är den ekonomiskt och militärt starkare parten , i nusituationen, och vad stater gör. Herr talman, jag säger ja till reservation 2. Men det betänkande som vi egentligen ska debattera har inte mest den här inriktningen utan fokuserar som vi har hört på vårt förhållande till den muslimska världen. Om det nu är muslimsk i bemärkelsen etnicitet, religion, geografi, kultur eller tradition blir, tyvärr, inte riktigt klarlagt. Därför var det nödvändigt för mig att göra den här inledande utvikningen om eländet med etniskt grundade tankebanor. Vi i står bakom utskottets nio tillkännagivanden. Vi står definitivt bakom de välmenande och mycket respektabla intentioner som jag vet att både arbetsgruppen och det samlade utskottet har. Men att över huvud taget ge sig in på det här vågspelet och skriva någonting i den stilen kräver mycket av nyanseringar. Vårt problem är att vi anser att utskottet mer eller mindre har misslyckats med att vara klar över just vad etnicitet, religion och politik är. Begreppen öst och väst, modernt och gammalt samt demokratiskt och ofritt är alldeles för luddiga och naiva. Vi har därför ett skarpt särskilt yttrande där jag har utvecklat hur kolonialism och nykolonialism liksom ockupationer, apartheid med mera faktiskt påverkar demokratiutveckling och reformarbete i inte bara den muslimska delen av närhet utan faktiskt hela världen runt. Det här perspektivet liksom de faktiskt framväxande folkliga demokratirörelserna i den så kallade muslimska världen är sorgligt förbigångna i betänkandet. Därför tycker vi, sammanfattningsvis, att texten inte riktigt håller för en närsynt läsning. Vi hoppas att andra vänner av tolerans, dialog och ömsesidighet har samma överseende som vi haft när vi ändå inte har reserverat oss. Av kammarkansliet har vi blivit ombedda att inte tala så länge i det här ämnet som alla vi i utskottet egentligen hade önskat från början. I stället för att nu fördjupa mig i syn i detalj på historien och på alla de begrepp som är relaterade till islam nöjer jag mig därför med att konstatera att man i de mediekommentarer som följt på det här utskottsinitiativet i princip ställt samma typ av frågor som vi och haft samma tveksamheter. Låt mig därför avsluta med några kommentarer föranledda just av den aktuella debatten i om islam, yttrandefrihet, våld mot ambassader och utrikesministrars bästföredatum. I morse i radion sade ordförande att de hade fått ett erkännande i och med efterspelet runt släckningen av deras hemsida. Min fråga till ta gärna replik på mig! är därför: Var det detta ni ville uppnå? har vi till den svenska mediala mångfalden fått ett bidrag i form av ett nytt liberalt kvalitetsmagasin som vill ha ny kunskap och bättre argument. Magasinet heter och har en bomb på framsidan. Det ser mörkt ut, och det har bara börjat, står det här. Av tidsskäl går jag inte in mer på det, utan jag nöjer mig med att läsa upp följande från förstasidan. Det står så här: Islamismen är vår tids totalitära hot. Bokstavstro utmanar förnuftstro och frihet. På den vägen är det när det gäller denna tidskrift, en liberal tidskrift. Jag skulle alltså bli glad över en replik från . Vår värld, herr talman, kan beskrivas i termer av förtryck och kamp mot förtryck i en massa former och genom hela mänsklighetens historia. Förtryck i etnicitetens namn antisemitism, islamofobi, zigenarförföljelse etcetera har alltid varit legio men alltid varit lika irrelevant. Vad vi kan göra är att vara självrannsakande och ödmjuka och modiga nog att kritisera just påvisbart förtryck och våldsanvändning. Jag är säkert same, serb, jude, arab och svensk på samma gång, för alla våra gener har sammanblandats genom historien i den alltid pågående globaliseringen. Men alla araber är inte muslimer, och alla judar är inte religiösa. Inte heller är alla svenskar kristna eller demokratiska, och alla kristna är inte intoleranta. Alla demokrater kommer inte från väst, och alla i är inte omoderna. Alla religiösa är inte fundamentalister etcetera många begrepp som alla skulle kräva sin precisa definition. Etnicitet och folkslag har raskt förlorat sin relevans och är trams. Men politik är relevant och gripbart. Jag kan själv aktivt välja min religionstillhörighet liksom det styrelseskick och den offentliga beslutsfattandemodell som jag anser vara bäst. Jag kan själv välja att stödja dem som främjar dialog och tolerans, eller också kan jag ta till vapen som enskild terrorist eller frihetskämpe eller som soldat i en nationell armé. Religionsfriheten, herr talman, ska kunna existera parallellt med och balanseras av yttrandefriheten. Vi har alla ett stort ansvar både som individer och som politiker. 79 () replik: Replik har begärts och ska verkställas. Det är alltid trevligt att diskutera med vare sig det är här i kammaren eller på annat sätt. Anförandet började så väldigt bra. Det var så spännande att höra om detta med synen på , judar och den undersökning som Forum för levande historia har gjort. Men sedan hugger till och apartheidanklagar och detta i när vi vet att hotar att utplåna landet och när vi vet att de iranska kärnvapnen kanske är det farligaste hotet mot världsfreden just nu och att är ett land där presidenten aktivt har gått ut och just förnekat Förintelsen och sagt att är fiende nr 1 och ska utplånas. Det är rätt anmärkningsvärt att å ena sidan lyfta fram en antisemitism som växer och att å andra sidan totalt nonchalera detta oerhörda hot mot ett enskilt land och enda demokrati. Jag skulle vilja fråga om hon inte känner till bakgrunden till säkerhetsbarriären och tillkomstsituationen. Vi kan värja oss mot dragningen, och har också hävdat att dragningen på ockuperat område ska rivas. Men faktum är att sedan den restes har antalet dödsoffer radikalt minskat. Det finns fler barn som får behålla sina föräldrar. Det finns fler föräldrar som får se sina barn växa upp och inte attackeras av terrorbomber och offra livet. Jag tycker, herr talman, att det är naivt av att läsa ur en fri kulturtidskrift och sätta likhetstecken mellan utrikespolitik och en alldeles ny, vad jag vet, kanske liberal kulturtidskrift. Jag känner den inte ens. Vi hävdar fortfarande yttrandefrihet och tryckfrihet. Jag vill inte på något sätt angripa det som står där, men det är naivt, tycker jag, av en kollega att sätta likhetstecken på det sättet. 80 () replik: Tack, , för att du nappade. Du har dock inte besvarat det jag ville att du skulle besvara, nämligen om du är nöjd med vad tycker att de har uppnått. Det får du gärna göra i ditt nästa inlägg. Vad säger och har gjort gentemot är vad en stat säger till en annan stat. Det är helt klart någonting som ska klandras och ifrågasättas. Jag tror inte att det finns någon i utskottet eller i den politiska palett som vi företräder som tycker att uttalandet från president var rimligt, riktigt eller någonting annat än klandervärt. Självklart ska förstöra sina kärnvapen och inte rikta dem mot något håll, precis på samma sätt som öppet ska redovisa sitt kärnvapeninnehav, förstöra det och ansluta sig till en NPT-översynen för att spridningen av kärnvapen ska upphöra här i världen. Jag har inte nonchalerat den konflikten alls, det var bara det att den inte var relevant att ta upp i det här anförandet. Säkerhetsbarriären ja, men vilken sidas dödsoffer är det som har minskat? Har de israeliska skövlingarna av civila människors boenden i minskat tack vare säkerhetsbarriären? Den fyller nog inte den funktion den har, utan den skräck och de reaktioner som palestinier känner inför övervåldet från kommer att fortsätta att yttra sig i konstiga och fördömliga terroristattacker ganska länge . Det är väldigt beklagligt. Återigen: Vad gör en stat? Vilken av parterna är en stat och en regering, dessutom en demokratiskt folkvald regering som i , och vad är spontana uttryck för desperata förvirrade människor som använder våld? Det är jätteviktigt att skilja på det. Den fria kulturtidskriften är liberal. Hela publikationen är ett enda långt försvar, i det här läget, för en yttrandefrihet där det inte är yttrandefriheten som är mest problematisk just nu utan hur vi har behandlat både muslimer och invandrare i , i och i västvärlden, vad det nu egentligen är. Hela den här tidskriften har en sådan liberal yttrandefrihetsinriktning som du fick slänga med på som folkpartist och liberal. 81 () replik: Jag förstår att är emot etniskt grundade tankar, och jag ska gärna diskutera den här tidskriften har läst den. Det kan vi göra i ett helt annat sammanhang än detta. Jag ska ta din fråga på stort allvar om jag är nöjd med att får publicera sina avskyvärda tankar på sin hemsida. Jag tror att det är farligare för en demokrati att man tystar ned, att man stänger och att man skickar sådana här mörka krafter i skumma garderober och dunkla källarvalv. Jag tror att det är viktigare att sådana avskyvärda budskap får ses av alla och envar, granskas och kritiseras i vederbörlig ordning. Jag avskyr innehållet i politiska budskap. Jag tar med kraft avstånd från det, men vi har en grundlagsskyddad yttrandefrihet i detta land, och den vill inte vi tafsa på. Där ska definitivt inte myndigheten, , skicka sina tjänstemän ut att agera påtryckare på webbhotell och annat. Detta måste vi vara överens om i en gammal demokrati. Det som är grundlagsskyddat ska vi inte tumma på. 82 () replik: Jag tycker också att yttrandefriheten är väldigt viktig. Jag tycker också att det var mycket tveksamt när det gäller intentionerna med vad man ville uppnå när man skickade ut en tjänsteman. Det är vi ense om. Det som är intressant i hela den här diskussionen är den totala situationen. Vad är värst just nu? Vad är farligt och vad är farligast? Är det inte farligare att en stor grupp invandrare från till exempel den muslimska världen känner sig förfördelade och förnedrade i integrationsprocessen i både och ? Jag ser att det är ett större ont, och jag ser att problemet med hållning är att ni ställer yttrandefrihet mot religionsfrihet och andra friheter. De ska balanseras mot varandra. Yttrandefrihet, ja, det är ingen här som inte säger att den är viktig. Men det måste ses i sitt sammanhang. Vi måste se var det skaver värst, som jag sade i ett anförande här . 83 (): Det vi i en arbetsgrupp inom utrikesutskottet studerat är relationen mellan två kulturkretsar, EU med och den muslimska världen i EU:s närområde. Vi har studerat olika aspekter som historiska förhållanden, religion, värderingar, kulturella uttryck, livsstil och traditionella politiska faktorer. Det har inte varit möjligt att renodla, utan dessa aspekter är inte sällan överlappande. Det finns de som ifrågasätter om det går att föra en diskussion om relationer mellan kulturer, eftersom det inom varje kultur finns en mångfald. Det ska inte förnekas att angreppssättet rymmer svårigheter och att nödvändiga generaliseringar riskerar att förenkla för långt. Men att enbart arbeta med en mängd specifika drag är inget realistiskt alternativ. Den politiska verkligheten tvingar oss att arbeta med ett visst mått av generaliseringar. Vi har också redan en etablerad debatt och forskning om relationen västden muslimska världen. Vi menar att vår relation till den muslimska världen måste bygga på ömsesidighet, respekt och förståelse, men får vi inte väja för att vara tydliga med våra värderingar. Ska en dialog bära frukt får man inte dölja åsiktsskillnader. Vi menar att vi ska ge vår syn på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och så vidare som vi förutsätter att våra partner redovisar sin syn. Vi tror att en rättfram diskussion om skilda värderingar ska föra oss närmare varandra. Viktigt är också att i denna diskussion bidra med vår syn på den muslimska världen. Vi utger oss inte för att spegla minoritetsperspektiv, som exempelvis det muslimska syn, på den övriga muslimska världen. Vår uppgift har heller inte varit att tränga djupare in i den muslimska världens syn på oss. I betänkandets bakgrundsdel, som bygger på fakta från en mängd olika officiella källor och välmeriterade forskare och författare, framgår att det finns likheter mellan våra dominerande religioner, men också skillnader. Vi har kunnat påvisa att det finns vissa gemensamma drag i de muslimska samhällena som skiljer sig från våra. Religionen och traditionen spelar en större roll i dessa samhällen och påverkar på olika sätt det politiska livet mer än i västliga samhällen, i alla fall om vi med väst avser och EU. Stödet för jämställdhet och sexuella rättigheter är mycket lägre i muslimska samhällen. Det är således inte omöjligt att finna vissa generella drag vid en jämförelse. Flera av de källor vi använt oss av för att belysa våra konstateranden är muslimska, främst av dessa är . World Value Survey är en global undersökning, där invånare i många länder får svara på frågor om grundläggande värderingar. Denna undersökning möjliggör därmed den typ av jämförelser som presenteras i betänkandet, till exempel när det gäller synen på kvinnor, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi menar att muslimernas röster är väl representerade i vårt betänkande. Våra bakgrundsfakta pekar på företeelser som förtjänar att kritiseras i såväl vårt samhälle som det muslimska samhället, men vi menar att denna kritik inte ska förmedlas på ett nedsättande och fördomsfullt sätt utan sakligt och i en anda av ömsesidighet och förståelse. Vi har också kommit till insikten att en dialog på djupet kräver att vi inkluderar kulturella och religiösa frågor. Vi menar att den dialog vi förespråkar tyvärr starkt försvåras av företeelser i väst. Historiskt har vi kolonialtiden med sitt förtryck, bland annat av demokratiska ansatser. har vi till exempel det så kallade kriget mot terrorismen med dess brist på respekt för mänskliga rättigheter.