prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Vill vi skapa ett samhälle som i en globaliserad värld är slagkraftigt och där människor är trygga och så vidare blir det inte till att lappa och laga i efterhand, utan det blir till att tidigt i skolan satsa på kvalitet och kunskap. Ska man skapa ett tryggt samhälle blir väl ändå den enskilt viktigaste insatsen att se till att alla barn och ungdomar når kunskapsmålen för att kunna välja sina liv. diskuterade vi problemet med social snedrekrytering till högskolor och universitet. Det är inte roligt att möta unga människor som är klara med sin högskoleutbildning när de känner att de befinner sig i ett slags ingenmansland. Den utbildning man gått är av olika anledningar inte relevant för arbetsmarknaden. Man känner att den kvalitet som man trodde att man i sin utbildning investerade i inte är tillräcklig. Därför blir en otroligt viktig del just att vi fortsätter att satsa på kvalitet i utbildningen detta för att garantera att de unga människor eller något äldre som satsar på att investera i utbildning också får en god kvalitet på sin utbildning. I debatten har vi kunnat höra att vi i alliansen ska skapa en skola med en massa stopp. Men finns det en massa stopp. Det är ju redan stopp till högskolan för den som går ut gymnasiet med otillräckliga kunskaper. Satsar vi inte tidigt har vi redan en skola med stopp. Det gäller att satsa på kvalitet, att satsa på tydlighet och att satsa på rätt till kunskap. Det finns många olika vägar till kunskap. Att inte vara tydlig om det visavi föräldrar, elever och skola är inte att göra unga människor en tjänst. Det övergripande målet är, som sagt, att förbättra kvaliteten i den högre utbildningen. Vi vill garantera en utbildning i världsklass. Vi vill garantera forskningens frihet, skapa förutsättningar för utveckling och bibehållandet av starka självständiga lärosäten ja, ni har hört alliansens företrädare här i talarstolen tala om detta och, framför allt, fokusera på kvalitet. Kunskap är centralt för människors personliga tillväxt men också för den regionala utvecklingen och den internationella konkurrensen. Den här nya kunskapen lägger grunden för välstånd och kulturell utveckling. Precis som tidigare talare sagt har vi i presterat en forskning i världsklass. Det finns inget givet samband där att det skulle fortsätta per automatik. Därför är det extra glädjande med de satsningar som i budgeten för görs på ytterligare forskning för att stärka forskningen i men också med utfästelserna om ytterligare satsningar. Vi i ser det också som en viktig del att fortsatt satsa på högre utbildning och hög kvalitet och att den satsningen ska ske över hela landet samt att ta till vara den kreativitet och den utvecklingskraft som högskolorna har i samverkan med näringslivet på många ställen i vårt land. Där har högskolan också ett ansvar för att i samverkan med det omgivande samhället utveckla kontakterna häremellan. En annan viktig del som vi var inne på tidigare handlar om den studiesociala situationen, och där har det redan aviserats att vi återkommer och ser över hur vi över huvud taget kan skapa förutsättningar för unga människor att utbilda sig i . Vid ett 30-årsjubileum i en skola i , en låg- och mellanstadieskola, ställer man frågan till ett antal elever: Vad är kunskap? Det är ingen speciellt lätt fråga att svara på som vuxen och kanske inte heller som åttaåring eller som tolvåring. En flicka svarar ganska kortfattat: Jag tror att den finns i . Tilläggas bör väl att flickans mormor vid det tillfället satt i och flickan hade en viss erfarenhet av diskussionen. I och med de satsningar som görs på området visar vi från alliansens sida att vi har kunskap, och vi satsar resurser på att förändra och höja kvaliteten. Vi är i och med de här förslagen inte färdiga med kvalitetshöjningen och satsningen, men vi har tagit flera viktiga steg för att se till att det blir en utveckling och en kvalitetshöjning av den svenska universitets- och högskoleutbildningen. Det som också varit uppe är det livslånga lärandet. Självklart måste vi öppna vägar för unga människor och för vuxna människor att göra omval i sina liv. Vi avser att på olika sätt återkomma med satsningar inom de områdena. Det finns inte bara ett sätt att göra satsningar på, utan det finns flera olika. Här är det viktigt att vara med och utveckla nya typer av utbildningar och också ge stöd för att man ska kunna göra detta. I och med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 150 () replik: säger att vi pratar mycket om stopp. Det kanske inte är så konstigt, för det är väldigt mycket stopp. Det är inte så att ni satsar mer på de lägre åldrarna. Ni är mot de satsningar vi vill göra till exempel i förskolan. Men vad ni gör är att stoppa hela vägen. Gymnasieskolan stängs för dem som inte har valt rätt, som inte har föräldrar som säger till barnen när de är : Välj det, för annars kommer du aldrig att kunna gå på gymnasiet. Det kommer inte att gå att komplettera utbildningen, för ni drar ned på komvux. Hur ska du kunna läsa på högskolan om du inte har valt det från början? Högskoleproven kommer att försvinna, och du kan inte börja studera när du är vuxen. Jag skulle vilja ställa en fråga till som säger att man ska komma tillbaka med åtgärder för vuxna. Vissa saker är ni väldigt snabba på att göra, försämra a-kassan och så vidare. Det går snabbt som attan. Lagrådet har synpunkter, men det ska fram till vilket pris som helst. Man tar bort en del saker, men sedan ska det komma nya saker. Men varför inte låta vuxenutbildningen och rekryteringsstödet vara kvar tills man i så fall har hittat något annat? Vad säger ni till de här människorna? Det är en ganska orimlig politik. Jag skulle också vilja fråga , som har varit med oss i fråga om och rekryteringsbidraget: Varför ändrar ni systemet med komvux och tar bort viktningen som gör att , , får mindre resurser och , , får mer? Är det rättvist? 151 i (c) replik: En del av de frågor som du ställde har du ställt tidigare och fått svar på. Vi har i alliansen en gemensam politik när det gäller till exempel gymnasiefrågorna. Du frågar om stopp och säger att vi kommer att införa en massa stopp för högre utbildning och så vidare. När det gäller gymnasieutbildningen blir det i realiteten ett antal stopp när eleverna av olika anledningar inte når målen. Det blir stopp för högre utbildning. Om vi nu på olika sätt i stället inför en större valfrihet i gymnasieskolan men också en möjlighet till komplettering, en möjlighet för tillval till högskolebehörighet, öppnar vi möjligheter för elever att i något omvänd ordning jämfört med dagens system ändå skaffa sig en behörighet för högre utbildning. Det är det vi vill göra. Vi vet att det finns olika vägar till kunskap. Vi vill öppna för en mångfald i ett lärande. Då får det inte vara så instängande som dagens system är. 152 () replik: Så mycket svar har det inte givits . ställde jag mitt hopp till som är från , som vi trots allt har haft ett gott samarbete med. tyckte att vi hade för lågt rekryteringsstöd, och vi har tidigare samarbetat kring . Därför trodde jag att man kunde vädja och få ett svar på hur ni har tänkt när ni tar bort viktningen av bidragen till komvux. Varför är det de rika kommunerna som kommer att få mer pengar pengar som de kan använda till badbryggor eller någonting annat? Varför ska kommuner som har de största behoven få mindre pengar? Jag har inte fått något svar. Vi har inte fått något svar på det under åtta timmars debatt. 153 i (c) replik: Många timmar blir det, kanske inte fullt åtta men i alla fall. Du nämner rekryteringsbidrag som vi diskuterade för ett antal timmar sedan, och så vidare. Visst är det så att när man byter system tar man bort vissa saker, men då kommer andra i stället. Det är det vi vill göra framöver. Vi vill skapa förutsättningar för att på ett annat sätt vidga det livslånga lärandet och på det sättet ge möjlighet för unga och äldre människor att skaffa sig kompletterande utbildningar för att gå vidare. Att alla svar inte kan ges tror jag att många människor har respekt för. Ju flera svar vi kan ge, desto bättre är det givetvis. När det gäller badbryggor förstår jag inte riktigt. Då kommer vi in på det kommunala självstyret. Vi har sagt att bidraget till den kommunala vuxenutbildningen ska gå in i påsen. På det sättet är kommunerna med och prioriterar på vilket sätt man ska jobba vidare med det livslånga lärandet, på vilket sätt man ska kompetensförsörja för att skapa förutsättningar för enskilda människor att välja sina liv och skapa förutsättningar för den kompetensförsörjning som näringsliv, kommuner och andra delar behöver. Det går in i den så kallade påsen det är ett lite knepigt namn. Det är viktigt för oss att vi är med och utvecklar någonting. när man utvecklar någonting tar man bort vissa detaljer. Men som helhet är det en satsning på ett mer utbildat än tidigare och med en högre kvalitet. 154 (): Kunskap och utbildning är en grundbult för att skapa ett samhälle där individen kan tänka kritiskt, kan tänka själv, vara självständig, växa och få möjligheter i sitt liv. Utbildningen är också en förutsättning för att samhället, speciellt ett samhälle som vårt med höga ambitioner för välfärd och ekonomi och levnadsstandard, ska kunna växa. Det vet vi också, speciellt i den tid som vi lever i nu när globaliseringen tränger sig närmare och närmare på, där det är hårdare och tuffare, där det är en större konkurrens om jobben och där vi vet att kunskap är en grundförutsättning för att klara sig. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utbildningsutskottets betänkande 1 på det här utgiftsområdet och vill säga några ord om den högre utbildningen. Den här debatten har varit ganska lång, väldigt intressant, och det har sagts väldigt mycket klokt här i talarstolen. Sedan har det sagts en del som man inte riktigt håller med om. Men den högre utbildningen har inte berörts så jättemycket. I finns en stor enighet om vilken färdriktning vi vill att svenskt utbildningsväsende ska slå in på. Det syns också i budgetpropositionen, till exempel med en rejäl satsning på mer forskning i . Allt finns inte med i budgetpropositionen. Det finns mycket som återstår, men mandatperioden är och . Det är några utgångspunkter som jag tror är ganska viktiga att ha med när vi funderar över hur vi får ett utbildningsväsende i världsklass i . Först och främst avgörs framgången för studenterna och även för universitet och högskolor, själva lärosätet i sig, direkt av utbildningens kvalitet. Om utbildningen har låg kvalitet kommer lärosätet att få en sämre status och utexaminera flera studenter till arbetslöshet. Färre kommer att söka utbildningen och vi får ett sämre utbildningssystem i stort. I grund och botten har vi ett bra utbildningsväsende i , det vet vi. Vi har en bra skola och goda universitet och högskolor, men det finns också stora problem. Den förra regeringen valde att inte se de problemen. Det är också en av orsakerna till att den förra regeringen numera sitter i opposition. Det stora problemet är inte bara de problem som finns utan att de har blivit värre . Antalet studenter i högre utbildning i har ökat med . Det är en fördubbling. har resurserna ökat, men inte alls i samma utsträckning. De utvärderingar som har gjorts av och av Sulf, , visar att de pengar som går till den enskilda studentens undervisning och utbildning har minskat med , en bit . Det innebär att vi har haft flera studenter men inte alls lika mycket mer resurser. Konsekvensen har blivit mindre pengar per student. Vi har sett hur politiker å ena sidan stått och talat sig varma för ett kunskapssamhälle och för vikten av utbildning, medan man å andra sidan sett till att bygga upp ett system som inneburit att man satsat mindre per student. Konsekvensen, som är en ganska naturlig konsekvens av en sådan politik, blir mindre lärartäthet. Det blir flera studenter medan lärartätheten inte har ökat i samma utsträckning, det blir mindre tid för forskning för den enskilde läraren, det blir flera grupptentor och flera storföreläsningar, och så vidare. Konsekvensen blir att kvaliteten sjunker. Den tidigare regeringen hade framför allt ett kvantitativt synsätt på den högre utbildningen. Målet tycktes inte alltid vara att kunskap skulle ha ett värde i sig, utan målet var att alla skulle bli behöriga till högre studier och att varannan ungdom skulle läsa vidare. Därför skulle det vara lätt att komma in på . Man tog ganska lätt på att det inte fanns rejäla krav på förkunskaper. Det skulle inte bara vara lätt, utan ambitionen var också att alla skulle vara behöriga. Jag tror att är det enda land i världen som haft ambitionen att alla ska vara behöriga till högre studier, oavsett om man vill läsa vidare eller ej. Målet var egentligen satt utan någon större hänsyn till kvalitet, utan någon större hänsyn till vad unga människor vill och utan någon större hänsyn till effekten på utbildningen och till att resurstilldelningen måste öka i samma utsträckning som antalet studenter ökar. Vi har sett en akademisering av den högre utbildningen som har fått till följd att man har nedvärderat yrkeskunskaper och också lyckats försämra kvaliteten på den högre utbildningen. Det har dessutom genomförts av ett parti som säger sig vara ett arbetarparti. Jag tror att det är dags att slå fast några viktiga sanningar: Alla människor vill inte bli akademiker, alla människor kanske inte heller kan bli akademiker och samhället fungerar definitivt inte om alla ska vara akademiker. Vi utexaminerar akademiker vi kallar dem för latenta arbetssökande rakt ut i arbetslöshet. har siffror på ökningen . är det jättesvårt att få tag i en hantverkare om man behöver det. Det övergripande målet för den nya regeringen är att vända färdriktningen och börja bygga upp svenskt utbildningsväsende igen, för att satsa på kvalitet och inte ha kvantitativa mål som det allra viktigaste. Försämrad kvalitet är nämligen ingen bra modell för att möta framtiden. Den förda skolpolitiken för den högre utbildningen likväl som för den övriga skolpolitiken har försämrat position som kunskapsnation. Vi är inte sämst. Vi är inte dåliga. Vi är ett bra land. Men vi skulle kunna förvänta oss betydligt mer. En rad universitet runtom i världen har mindre än på nacken. Jag kan till exempel nämna främsta handelshögskola, . Den klassas som en av tre främsta skolor. grundades , men har ännu inte lyckats kvala sig in på de internationella rankninglistor som den indiska har klarat av på mindre än . Det är klart att vi kan konkurrera med ett gott rykte, med en lång tradition, men frågan är om det räcker. Den nya regeringen har en viktig uppgift. Dels måste svenskt utbildningsväsende byggas upp igen efter det som den tidigare regeringen har misslyckats med, dels måste vi forma ett bra utbildningsväsende för framtiden. Jag vill också säga några korta ord om den eftergymnasiala yrkesutbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen. Den har inte berörts i den här debatten. Vi från och alliansens sida har mycket positiva skrivningar i vår budgetproposition. Vi har inte kommit lika långt som har gjort i sin motion om att få flera platser till KY, men det är mycket viktigt att värna den utbildningsformen. Anledningen till, tror jag, att man har lyckats nå så pass goda resultat i den kvalificerade yrkesutbildningen är att det finns en direkt koppling till arbetsmarknadens behov. Det är alltså inte så att man tar in människor i en utbildning som inte leder någonstans, utan det finns en tydlig koppling till näringslivet, som innebär att de allra flesta, en stor majoritet, får ett arbete efter ett, två eller studier. 155 () replik: Jag är inte alldeles övertygad om att alla de människor som i olika delar av vårt land demonstrerar och protesterar mot den borgerliga alliansen delar uppfattning att den är det nya . Jag tror inte att de har samma uppfattning. , den borgerliga regeringen och borgerliga riksdagsledamöter säger att alla inte kan läsa på högskolan. Nej, det är riktigt att alla varken kan, vill eller kommer att göra det. Men att inte höja målsättningen, att fler och fler ska göra det, är ett enormt underbetyg åt en regering. Vi måste ändå ta ett steg, ha visionerna, visa riktningen. Man behöver faktiskt ha svenska, engelska och matte även om man ska bli murare eller svarvare. Det handlar inte bara om högskolebehörighet. kanske man tänker: Jag ska inte jobba med det här längre utan göra någonting annat. Man ska då inte behöva läsa till en massa ämnen som det kanske inte heller går att göra därför att det inte finns någon vuxenutbildning. Det handlar om att jobben kräver att man faktiskt har svenska, engelska och matte med sig i bagaget. Det säger de fackliga organisationerna och det säger också . Jag skulle vilja fråga : Vad säger till när de säger att ni har fel? Hur argumenterar ni då? 156 () replik: Ja, det har varit demonstrationer . Det är klart att man alltid kan demonstrera när beslut ska fattas, men jag tror att det är viktigt för socialdemokratin och inte minst också för att förstå att det val som vi hade nog var en ännu tydligare manifestation för att man ville ha en annan politik i . Det var en manifestation för att de människor som står utanför ska ha en möjlighet att komma in. Om man har ambitionen att alla som läser på gymnasiet ska bli behöriga för högre studier och man till en viss grad också ska akademisera yrkesutbildningarna, kommer det att få till konsekvens att ganska många hoppar av. Vi har nämligen en stor grupp unga människor som vill ut och jobba. Vi säger inte alls från alliansens sida att de inte ska kunna läsa på universitet och högskola. Vad vi tvärtemot säger är att i den nya gymnasieskola som vi vill skapa i och med gymnasiereformen 2009, GY-09, ska man ha rätt att läsa in behörighet till högre studier. Men vi säger inte att alla per hävd måste göra just den resa som en del skolpolitiker, ofta med socialistisk grundsyn, tycker att man ska göra. 157 () replik: Det handlar inte om att akademisera gymnasieutbildningen. Vårt förslag till gymnasieutbildning, som ni har stoppat, innebar att man skulle integrera kärnämnen och yrkesutbildning så att man som elev i större utsträckning skulle förstå varför det var viktigt med matte eller engelska eller svenska och att det behövs i utbildningen. Det tycker, som sagt, de fackliga organisationerna. Också svenskt näringsliv tycker att det är viktigt att man har med sig kärnämnena för att kunna klara sig i dagens moderna arbetsliv. Det är inte många som kommer att få guldklocka. Man kommer att byta arbete väldigt . Då behöver man ha med sig baskunskaperna. Det är riktigt att man kommer att kunna välja till detta på de yrkesinriktade linjerna, enligt ert förslag. Men när man är är det nog lätt att man väljer bort det till förmån för en massa andra saker som händer i ens liv . Vi vill inte ha sådana taktikval. Vi är för kunskap. Det här ska man ha med sig. Kan man inte lära sig är det faktiskt fel på undervisningen. Vi säger att alla kan. Jag skulle återigen vilja höra hur ni argumenterar när ni pratar med era kompisar i om det här. 158 () replik: Vi hade kunnat genomföra den gymnasiereform som skulle genomföras och som höll på att implementeras på en del skolor. Det skulle innebära att när alliansen vill genomföra den politik som väljarna har gett klartecken till skulle det komma en ny reform . Om man går ut i den svenska skolan och frågar lärarna och rektorerna om de tycker att det kommer för lite eller för mycket krav och förändringar ovanifrån, tror jag att svaret från ganska många skulle vara att man dukar under om man ska genomföra stora förändringar om politiken går fram och tillbaka stup i kvarten. Därför sade vi att vi drar tillbaka gymnasiereformen och kommer med en reform . Det innebär inte alls att allt som fanns i den tidigare socialdemokratiska skolpolitiken kommer att kastas över bord. Vi är inte sådana dogmatiker att vi inte vill befatta oss med kloka synpunkter som kommit från den tidigare regeringen. Det finns säkert en del goda saker som kan föras in. är välkommen att kontakta och den nya alliansregeringen och föra fram synpunkter här i kammaren och på andra sätt. När det gäller yrkesutbildningarna står vi inför faktum. Ambitionen om de teoretiska baskunskaperna som Socialdemokraterna har är väldigt fin. Problemet är att den ambitionen inte riktigt stämmer överens med hur verkligheten ser ut. Det innebär att många elever inte når målen eftersom de hoppar av. De går inte hela vägen eftersom de känner att de vill ut och jobba. De vill ha en god yrkesutbildning, men då säger lärarna att det inte bara är det man ska ha utan man ska också lägga grunden för att bli professor. Det kanske inte är den ambitionen man har. Men man ska alltid ha rätten att läsa in behörighet för högre studier. 159 (): Att vara sist på talarlistan innebär kanske att man har förmånen att knyta ihop säcken. Jag tillåter mig att delvis göra det . Det har varit många intressanta inledningsanföranden under de timmar som vi har suttit här. Man kan sammanfattningsvis säga att det har varit en ganska tuff utvärdering av den svenska skolan, en skola som faktiskt är en produkt av ett socialdemokratiskt styre under en lång följd av år. Vi har både från oppositionen och från majoritetsföreträdare hört att det finns utsatta elever inom den svenska skolan. Man har många olika förutsättningar. Vi har segregerade skolområden. Vi har flickor och även pojkar som vittnar om sexuella trakasserier på skolorna. Utslagningen är ganska stor, inom vissa områden speciellt stor. En alldeles för hög andel elever misslyckas. Det tycker jag är en bra analys som vi tillsammans kan konstatera. Vi har prövat den socialdemokratiska modellen. Resultatet kan tyckas vara en aning svagt. ska vi pröva en annan modell. Alliansens satsningar på skolområdet kan man tycka skulle kunna skapa en våg av glädje hos hela oppositionen. Vi satsar 350 miljoner på lärares kompetensutveckling och fortbildning, 60 miljoner på obehöriga lärare och validering, 10 miljoner på forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Det är alltså en kraftig förstärkning där. 121 miljoner riktar sig till funktionshindrade elever och till speciallärare. Vi vill möta alla individer. Vi vill möta olika behov hos olika människor. Vi ser att människor är olika. Vi satsar både resurser och pengar. Törsten efter kunskap är kanske ett av de mest framträdande dragen hos människor. Den har resulterat i att människor under historiens lopp har skaffat sig alltmer kunskap om tillvaron, kunskap som ska utvecklas inom ramen för de värderingar som garanterar människovärdet och den etiska bas som samhället vilar på. Därför är det bra att alltfler människor har fått tillgång till högre utbildning. Det är däremot inte bra att kvaliteten har blivit lidande. Var och varannan student i högskolan kan berätta att grundutbildningens kritiska och utvecklande inslag i stor utsträckning har ersatts av en utbildningsfabrik som på löpande band kvitterar ut student efter student. De strängare regler som infördes inom studiemedelssystemet minskar också möjligheterna för studenter att skaffa sig en bredare allmänbildning. De förbättringar som vi kristdemokrater och vill göra för högskolan har sin utgångspunkt i ökad kunskap, valfrihet och trygghet. Högskoleutbildningen ska inte bara ge studenterna specifika ämneskunskaper för ett framtida yrke. Den måste också leda till personlig utveckling, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. Den väg som vänsterkartellen har lett oss in på måste överges. Att den förra regeringen satte ett mål för högskoleutbildningen är i och för sig lovvärt, men det var satt på helt fel sätt. Genom att sätta mål för hur många som påbörjar högskoleutbildningen har socialdemokratin framstått som den sociala snedrekryteringens gynnare. Det är inte rimligt att mer än varannan högskolestudent i inte tar ut sin examen. En förändring är nödvändig. Ett annat problem var att målsättningen var satt enbart för den akademiska högskolan.