prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — När jag ändå talar om djurskydd vill jag ta upp en annan djurfråga. Det handlar om något som också varit aktuellt här i talarstolen, om rovdjuren. För att få acceptans för den biologiska mångfalden också när det gäller våra stora rovdjur är det nödvändigt och välkommet med en förändring av § 28. Den tidigare regeringen bär faktiskt ett mycket stort och tungt ansvar för de motsättningar och de lidanden som den förda rovdjurspolitiken har inneburit. Man har inte varit tillräckligt lyhörd för människors oro och frustration över att inte kunna skydda sina tamdjur. Därför välkomnar jag och hoppas att det arbetet kommer att påskyndas. Vi kommer säkert att få reda på ytterligare av jordbruksministern. Jordbrukets uppgifter att tillhandahålla bra och säker mat, erbjuda öppna landskap och en biologisk mångfald är uppgifter som jordbruksföretagare har ställt upp på. Men har tillvaron blivit mycket problematisk för många bondeföretagare. Svinföretagen har minskat och hönsföretagen . Man behöver inte vara för att räkna ut att när priset för produktionsmedel höjs och avräkningspriserna sänks blir lönsamheten näst intill obefintlig. Räddningen för många jordbruksföretagare har varit att man hittat nya kombinationer eller gått över till andra verksamheter. skriver i en av sina senare rapporter att forskning, utveckling och kunskapsspridning kan vara några av nycklarna för att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Vi närmar oss nu , och maten intar en central plats i mångas julfirande. En del uppskattar ett libanesiskt julbord med tabuleh, hummus och sambosek, andra föredrar ett vegetariskt julbord med grönsaksaladåb, sojabönspastej och linssallad, medan ytterligare en hel del anser att skinka, köttbullar, grönkål och lutfisk måste finnas på julbordet. Vad som är kvalitet är individuellt. Vad vi väljer är vårt eget val som konsumenter. Och det är då som märkningen av våra livsmedel har en så enorm betydelse, för då har vi en möjlighet att konstatera och säkerställa hur grisen har haft det under sin levnad, var grönsakerna och frukterna har vuxit eller hur det är med kaffet, om det är rättvisemärkt eller kanske till och med ekoodlat. Vi konsumenter har en enormt stor makt och möjlighet. Låt oss utnyttja den möjligheten. Med detta, herr talman, vill jag tillönska er alla en riktigt god jul med både vila, avkoppling och god och säker mat. 118 (): Det är fascinerande att få vara sista kvinna ut i gänget och veta att alla sitter här förväntansfulla för att höra om ministern har några svar på alla frågor som har ställts. Jag tänkte att nu tar hela min inledning, men det finns lite till. Vi debatterar det mest grundläggande området i hela vår budget. Hur kan jag säga det? Är inte arbetsmarknadspolitik, pensionsfrågor och näringslivsfrågor viktigare? Jo, det kan synas så när man lyssnar till debatten här i kammaren. Men vi kan gå tillbaka till det vi lärde oss i skolbänken. Vi som läste lite psykologi såg behovstrappa framför oss. Enligt den är det trots allt de primära behoven som behöver tillgodoses innan vi över huvud taget kan reflektera över hur vi kan hantera de sekundära behoven. Det är de sekundära behoven som vi i mångt och mycket ödslar tid på i den här diskussionen. Jag upplever att vi i alltför sällan reflekterar över detta. Personligen kan jag se att det är bara tre generationer mellan mig och svälten . Då vandrade människor från upp till den del av som jag kommer från på grund av missväxt och svält. Många valde att lämna på grund av det som hände då. Det är inte så länge sedan. Det har hänt fantastiskt mycket i det här landet , och det berör i allra högsta grad dagens jordbruks-, skogs- och fiskepolitik. Förvaltarskapstanken kännetecknade dåtidens bönder precis som , dåtidens människor som sökte sin utkomst på landsbygden. De jobbade utifrån att inte förbruka utan bruka de resurser som fanns för att kommande generationer också skulle kunna hämta sin näring ur det som naturen gav. Det krävs en politik som möjliggör att bedriva ett fungerande jordbruk, att anpassa det så att det blir ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart. Vi har i satt en ära i att ha ett jordbruk som fungerar väl och att ha en tillsyn av livsmedelsproduktion och djurhushållning. Det är viktigt att se att de villkor som finns i Europeiska gemenskapen är vad som krävs för att vara godkänd och att det är en likvärdig hantering i hela unionen. har inom många områden ribban betydligt högre. Det är inget fel i sig, men om det hämmar vår möjlighet till konkurrens, om det gör att våra lantbrukare straffas för att ligger i framkant när det gäller djurhållning och miljöfrågor, då protesterar vi, och vi är i det fallet. bör lyfta fram de enskilda företagarna som förebilder och peka på att det går att hantera frågor på ett annat sätt, men de ska inte straffas. Denna fråga har den tidigare regeringen dragit i långbänk. Och jag kan med glädje konstatera att den nytillträdde jordbruksministern har konstaterat att nu ska här tas itu med tvärvillkor. ska vi se över den hanteringen här i . Det tycker jag är väldigt lovande. Priserna på mark i har stigit sedan EU-inträdet och även sedan vi förändrade jordbrukspolitiken. Det tyder på att våra svenska bönder har en tilltro till näringen, att de har en framtidstro trots allt. Därför är det viktigt att vi fortsätter på samma sätt med de initiativ som är tagna för en hälsokontroll av jordbrukspolitiken. Jag tycker att det är ett fascinerande ord. Jag tycker att översyn är ett bättre ord. Hälsa talar vi om i fråga om levande organismer. Hälsokontroll av något som är död materia har jag lite svårt för, men det är det begrepp som gäller. Det är viktigt att vi tar initiativ i de diskussioner som förs i i den här frågan. Det är lovvärt att vi är med där från alla politiska partier. har kännetecknats av entreprenörer tusenkonstnärer. Hemma brukar de kallas för allemansrack jag blir lite inspirerad av värmlänningarna här de där som gör allt, och framför allt det omöjliga möjligt. Och många av dessa är och har varit kvinnor. Därför är det glädjande att se att den nytillträdda regeringen beslutat om att sätta av pengar, inte inom vårt utgiftsområde men inom näring, vad gäller kvinnligt företagande. Men förutsätter att jordbruksministern också tar aktiv del i den diskussionen för landsbygdsföretagandets skull, för där är det ofta kvinnor som är de drivande, som gör förädlingen av råvarorna och som hittar det där komplementära som gör att företaget blir lönsamt eller hittar en ny nisch som någon sade vid köksbordet var omöjlig. I detta sammanhang, herr talman, krävs det också att regelverket ses över. Om förutsättningarna ska fungera måste småskalig verksamhet bedömas utifrån sina förutsättningar och inte på samma premisser som storskalig verksamhet. Det kan gälla slakteriverksamhet, och det kan gälla mycket annat inom det produktionsperspektiv som vi har när vi producerar livsmedel. Det kan för den delen gälla också det vi har varit inne på tidigare här : arbetstidslagstiftningen. sade ju så tydligt att det faktiskt är den förra regeringen som har omöjliggjort mycket av den utveckling inom turismnäringen som till exempel Bo på lantgård kan vara, när man måste få börja med att säsongsanställa personal för att sedan få en utveckling av företaget. har lämnat sitt slutbetänkande som en enig kommitté. I betänkandet finns det många vackra ord om förutsättningarna för att hela ska leva. Men menar vi som sitter här i kammaren allvar med det som står där och det som våra partivänner har varit med och tagit fram så har vi ett gediget arbete framför oss. Det landsbygdsprogram som är inskickat till , och de delprogram som länsstyrelserna precis har lämnat in till jordbruksministern och som har tagits fram i samverkan med många olika aktörer, är goda grunder för ett gott arbete. Men där behöver vi göra mycket, mycket mer. Skogen, herr talman, är ett annat viktigt område som vi har att jobba med. Jag förutsätter att den utredning som tidigare är nämnd kommer att få vara ute på en bred remissrunda och att den kommer tillbaka, så att vi i den här kammaren får diskutera att skogen ska vårdas och brukas för framtida generationer utifrån de två mål som finns, och utifrån grundbulten frivillighet. Därför tycker jag att det är alarmerande när några av oppositionsföreträdarna vill ta medel från för att lägga på annat och inte låta informationen vara kostnadsfri. Ska skogsägare, som oftast inte bor på sin fastighet, kunna bedriva ett aktivt skogsbruk och ta ansvar för det som tidigare generationer byggt upp så behövs information. Vi bygger på frivillighet i så mycket i det här landet. Därför är det oerhört viktigt att det spår som skogsarbetet har slagit in på här i får fortsätta och att det ges möjlighet till tydliga dialoger mellan skogsägare, produktionsindustri och andra avnämare, för skogen kommer att vara en av våra viktigaste frågor . Jag yrkar också naturligtvis bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 119 () replik: Jag vill snabbt ta upp en sak, och det gäller säsongsanställningar. Det är faktiskt så att ni förändrar i a-kassan så att det blir hopplöst att kunna ta säsongsjobb. Man kommer inte att kunna få någon ersättning från a-kassan när man inte jobbar. När vi gjorde förändringen hos oss såg vi till att man kunde skriva in i avtalet att man kunde ha säsongsanställningar. Det var en uppgörelse mellan parterna. Men i ert förslag när det gäller a-kassan försämrar man så att säsongsanställning kommer att bli svårt att kunna leva på framöver. Vi kan väl vara överens om här att ofrivillig deltid och att inte kunna leva på sin lön, det är väl någonting som vi gemensamt kan jobba mot. 120 () replik: Ofrivillig arbetslöshet ja, det är väl ingen människa som vill vara arbetslös? Ingen människa vill jobba mindre än att han eller hon kan förtjäna sitt levebröd. Men kan vi inte jobba upp den nivån i ett företag för anställda så finns det ingenting. Jag dristar mig därför att instämma i vad arbetsmarknadsministern har sagt: Varje arbetad timme är viktig. Sedan vet jag också att det finns brytpunkter där problem kan uppstå. Vi har konstaterat, när vi har tagit del av vad regeringen säger och det som har beslutats här i kammaren, att detta måste följas noga. Men det jag ser och har sett som den stora faran är att den diskussion som den tidigare regeringen förde gjorde att landsbygdsföretagaren och företagerskan inte vågade satsa. 121 () replik: Jag håller fullständigt med: Varje arbetad timme är viktig! Men varför gör ni då om förslagen i a-kassan så att det inte gäller? Det viktigaste är ju att man jobbar och att man, då man inte jobbar, ska kunna ha jobbat upp sina arbetsvillkor och ska kunna få ersättning från a-kassan. Så är inte fallet med ert nya förslag. Och det kommer att drabba landsbygdsföretagandet, det både du och jag står och pratar om här: vikten av att jordbruksföretag, skogsföretag och småföretag över huvud taget på landsbygden kan leva och få tag på arbetskraft. Förslagen om a-kassan kommer att försvåra det väldigt mycket. 122 () replik: De målsättningar som regeringen nu har lagt fast är till för att skapa ett arbetsmarknadsklimat som möjliggör, som gör att vi vågar satsa. Den så kallade allemansracken, som jag pratade om och som du också känner från dina bygder, , är en person som vågar anställa. Och kommer människor att komma i arbete det är jag övertygad om. 123 Jordbruksminister (): Jag är glad att jag får vara med i den här debatten . Jag förutsätter att vi tillsammans kan lösa utestående och kommande frågeställningar. I den här debatten tänker jag ta upp några av politikområdena under utgiftsområdet. Jag börjar med jordbruket, och säger, utan att blinka, att jag tror på det svenska jordbruket. Jag tror på det svenska jordbruket, därför att det svenska jordbruket har kommit en god bit på väg mot ett uthålligt naturbruk. Jag tror på det svenska jordbruket, därför att vi har en hög nivå vad gäller djuromsorg. Jag tror på det svenska jordbruket, därför att man inom det svenska jordbruket har kommit en bra bit på väg när det gäller att nyttja bioenergins möjligheter. Den budget som den borgerliga regeringen lade fram , endast efter tillträdet, sätter ut riktningen för jordbruket de kommande fyra åren. Det känns oerhört bra att som jordbruksminister få vara med om att lägga fram en budget som andas så mycket framtidshopp för småföretagen, den svenska landsbygden och inte minst jordbruket. Jag tänkte ta upp tre punkter på det här temat. För det första: får det vara slut på budgettricksandet. För det andra: måste vi se till att stärka konkurrenskraften. För det tredje: måste vi hjälpas åt att minska byråkratin. För oss är det viktigt att budgettak kan hållas och att statsfinanserna är stabila. Det är bara på så sätt som vi kan hålla uppe och försvara vår valuta, den svenska kronan, och hålla räntorna på en nivå så att verksamheter kan utvecklas. Det är något som kommer oss alla till del på olika sätt, inte minst den som bedriver en verksamhet och kanske till och med är jordbrukare. Det är skälet till att regeringen i budgetpropositionen skrev ungefär följande: Regeringen avser att undersöka möjligheterna att betala ut EU:s gårdsstöd under det år som stödet avser. Vi avgav alltså inte något direkt löfte eftersom vi ville vara absolut säkra på att det var möjligt. Men jag är nu oerhört glad och nöjd över att jag vid makten kunde ge beskedet till de svenska bönderna att gårdsstödet och alla andra stöd kan utbetalas på rätt sida om , och så länge som vi sitter kvar vid makten. är det alltså slut med budgettricksandet. Den här regeringen tänker inte riskera trovärdighet gentemot omvärlden genom att flytta pengar fram och tillbaka över . Vi måste hjälpas åt att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Jordbruket ska ha likvärdiga konkurrensvillkor i förhållande till jordbruket inom övriga EU. Regeringen ser nu över hur konkurrensförutsättningarna i näringen kan förbättras. En del i detta mycket viktiga arbete är den påbörjade översynen om hur vi tillämpar tvärvillkoren i . Regeringen har också påbörjat ett arbete som innebär att de administrativa kostnaderna ska minska med . Som en del i regeringens ambition att minska byråkratin och krånglet lägger vi ned ett antal myndigheter. Inom vårt fögderi är det som berörs. Vi föreslår att myndigheten avvecklas och att frågorna, det vill säga politikområdet, flyttas över till . Jag vill här en gång för alla slå fast att det inte är som är garanten för vårt starka djurskydd, utan det är vår starka lagstiftning och kanske framför allt en fungerande tillsyn och ett offensivt arbete i Europeiska unionen. Den här regeringen tänker värna vårt starka djurskydd, och avvecklingen av innebär inte att vi ändrar så mycket som ett kommatecken i djurskyddslagstiftningen. Jag ska därefter tala om skogen. Jag ser stora möjligheter i att använda skogsråvara som en del i den energiomställning som leder till att vi blir oberoende av olja. I regeringen arbetar vi därför för att öka möjligheten till en hållbar skogsproduktion. alla familjeskogsbruk ska även framgent kunna ha frihet under ansvar, och de är en viktig del i att vi ska kunna fortsätta energiomställningsarbetet. Det är min övertygelse att vi ska bruka skogens resurser så att även kommande generationer har glädje och nytta av denna enorma resurs som vi har i vårt land. I regeringens budgetförslag har vi bedömt att utvärdering av föryngringsresultatet visar att det finns ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i fråga om produktions- och miljöåtgärder. Vi är även här överens om att vi måste lyfta fram värdet av frivilliga avsättningar. Naturvårdsavtal är ett viktigt verktyg i detta arbete. Och det är vår avsikt att vi ska intensifiera vårt arbete i denna del. Låt mig också i denna del konstatera att nu är ute på remiss. När remissarbetet är avslutat och remisserna är sammanställda kommer regeringen att analysera förslagen, inkluderande de remissynpunkter som kommer in, för att kunna lägga fram ett förslag i form av en proposition till . Min nästa punkt på detta utgiftsområde är fisket. För att säkerställa beståndens förnyelse är det nödvändigt att förhindra överfiske och ett illegalt fiske. Fiskerikontrollen utgör i detta sammanhang en viktig del av den ansvarsfulla hushållning som vi måste ha för att värna fiskeresurserna. Det är ett av skälen till att landnings- och kvalitetskontrollen nu förs över från till . Och det gäller, som ni väl känner till, från . Jag vill säga att jag har varit med om att sänka kvoterna när det gäller både torsken i och djuphavsfisken i . Och under ser jag fram emot att få vara med om att göra det ekologiska systemet mer hållbart i . Detta är möjligt beroende på den pragmatiska inställning som regeringen har intagit i syfte att påverka vårt naturbruk så att det blir uthålligt. Slutligen ska jag ta upp samepolitiken. Min och regeringens uppfattning är att beslut ska fattas så nära människor som möjligt och så nära de verksamheter som berörs som möjligt. har fattat beslut om att vissa myndighetsuppgifter ska föras över till därför att de rör den samiska befolkningen på ett sätt som gör att borde fatta beslut. Det innebär i sin tur att verksamhet nu förs från , och därmed minskar den pengamängd som disponeras av . Detsamma gäller rennäringen. 124 () replik: Jag tror också på det svenska jordbruket och skogsbruket. När jordbruksministern talar om behovet av att se över tvärvillkoren kan man bara konstatera att de partier som har varit förespråkare av EU har fått en del problem i efterbörden så att säga. Jag skulle vilja ställa några frågor när vi har jordbruksministern här , vilket är väldigt trevligt. När det gäller har jag i och för sig redan fått ett svar, nämligen att jordbruksministern inte avser att ändra djurskyddslagens portalparagraf där det sägs att djuren ska hållas på ett sådant sätt att de kan bete sig naturligt, och det är glädjande. Men jag skulle vilja höra lite mer om hur jordbruksministern ser på utredaren förslag att vidga djurskyddsbegreppet. Jag menar att det riskerar att urholka innebörden i det. Jag vill också höra hur jordbruksministern ser på förslaget att minska anslagen till det statliga djurskyddet med . Tror du verkligen att den anslagsnivån är tillräcklig, inte minst mot bakgrund av det föreslagna vidgade djurskyddsbegreppet? Till slut har jordbruksministern aviserat en översyn av jaktförordningen. Här gäller ju EU:s art- och habitatdirektiv som ställer strikta krav på skydd för till exempel vargar. generaladvokat har senast kritiserat för för mycket vargjakt. Hur tänker jordbruksministern beakta det vid översynen av jaktförordningen? 125 Jordbruksminister () replik: Först vad beträffar tvärvillkoren är att konstatera att det finns ett antal bekymmer förenade med att ha dubbel lagstiftning. Vi måste reda ut vilken lagstiftning som gäller så att den som driver verksamhet vet efter vilken lagstiftning verksamheten ska bedrivas. För det andra är det i den delen jätteviktigt, tycker jag, att vi implementerar villkor i som gör det möjligt att producera produkter på ett bra sätt i vårt land och med lika förutsättningar som våra kolleger och konkurrenter har på den europeiska kontinenten. Vad beträffar djurskyddet har jag vid upprepade tillfällen redovisat min och regeringens syn i denna fråga, innebärande att detta är ett led i att effektivisera den statliga administrationen. Djurskyddet bedrivs och ska även fortsättningsvis i sin praktiska tillämpning bedrivas av landets kommuner. Vi har inte för avsikt att ändra någon lagstiftning i detta sammanhang. Norbelies utredning inkom till departementet för någon dag sedan, varför jag inte vill uttala mig om vad utredaren har kommit fram till i den analys som han har gjort av hur verksamheten ska administreras fortsättningsvis. Vi kommer emellertid att göra en analys av utredningen. Vi kommer därtill att ta hjälp av andra för att göra en analys så att vi får verksamheten att fungera bäst möjligt även fortsättningsvis. Vad beträffar anslagen i denna del är det aviserat att vi återkommer till i tilläggsbudget för att där kvantifiera vad medelsåtgången ska vara. Jaktförordningen och rovdjuren i den del som gäller det debacle som finländarna har råkat ut för bedömer vi inte berör eftersom det tog sin utgångspunkt i att man skulle bedriva licensjakt och det är det inte fråga om i . 126 () replik: Då vill jag bara avslutningsvis göra en kommentar. Jag hoppas att regeringen vid beredningen av Norbelies utredning inte minst tittar på anslagsnivåerna eftersom man föreslagit en minskning på . Det är lätt att säga att djurskyddet ska vara lika bra , men har haft och har en stor betydelse för att lyfta fram de här frågorna. Med en sådan här kraftig minskning på både själva och forskningen i de här frågorna är farhågan stor för att det kommer att innebära en kraftig försämring. 127 Jordbruksminister () replik: Återigen måste jag upprepa att vi återkommer från regeringens sida till i tilläggsbudget med medelstilldelning till den verksamhet som i vart fall i sin huvuddel avses överföras till . Den debatten måste vi lämna tills vi dels har analyserat den utredning som ligger på regeringens bord, dels också har tagit in synpunkter på utredningen och kvantifierat det medelsbehov som verksamheten och politikområdet har för att fungera på ett bra sätt framöver. 128 () replik: Tack, jordbruksministern, för att han har prioriterat att vara här i kammaren. Det är glädjande att vår nye jordbruksminister visar ett engagemang för utskottets verksamhet. Jag tycker att det är intressant att höra den inriktning som ministern har gjort sig till tolk för när det gäller konkurrenskraften och den minskade byråkratin. Det är en oerhört välkommen signal till alla våra företagare i småskaliga jordbruk och till livsmedelsproducenter runtom i landet. Det är också bra att slå fast att djurskyddslagstiftningen ligger fast. Kopplingen till finns inte utan lagstiftningen ligger fast. Men verksamheten kommer att bedrivas på annat sätt. Jag har ett par tre frågor till ministern dock. Jag skulle vilja få besked om § 28 som har nämnts lite grann . Jag tror mig ha sett att ministern har varit ute i någon medieintervju och sagt att bedömningen är att den ska vara förändrad till . Min fråga är om det ligger fast. Helst hade jag ju sett att det skulle ha varit klart till betessläppningen, men det är möjligt att det inte går att genomföra. Den andra frågan, herr talman, handlar om rovdjursförvaltningen i lite större perspektiv. ser vi att det blir minskade näringsinkomster på turism etcetera i vissa delar av på grund av att det vilda håller på att ta slut. Där är bland annat kostnader för att leta bortsprungna djur som innebär stora pengar. Det gör alltså att det behövs någon form av insats. När kan man bedöma att det kommer? Som tredje fråga vill jag ta upp ekologisk odling som det inte har nämnts någonting om här, och jag har fått en del frågor om detta. Min fråga till ministern är: Vad är det som kommer att gälla för ekologisk odling? Kommer det att bli fortsatt stöd till den? Jag har hört lite olika uppfattningar om det här i kammaren tidigare om åren. 129 Jordbruksminister () replik: Vad beträffar § 28 är det min och regeringens avsikt att den ska vara förändrad . Min, liksom frågeställarens förhoppning är säkert att det ska kunna ske tidigare, men jag har uttryckt mig så för att vi ska uppfylla alla de sorters beredningskrav som finns i vårt samhälle och som vi ska vara noga med att följa. Vad beträffar rovdjursförvaltningen rent generellt och allmänt kan konstateras att vi i regeringen har valt att behålla den rovdjursutredning som den tidigare regeringen hade tillsatt. Utredaren har ett brett mandat och har att i förslagsform ta ställning till en mängd skilda och för olika verksamheter viktiga frågor. Utredaren är därtill fri att på egen hand ta upp frågeställningar som eventuellt inte skulle ligga i mandatet .