prot · GT09112 · 2006-04-27 00:00:00 — Det finns ju partier som är väldigt förtjusta i cyklister, och det har de all rätt att vara. Men eftersom det finns någonting som heter väjningsplikt skulle jag uppskatta väldigt mycket om kunde initiera en ordentlig kampanj som skulle förklara för cyklister att väjningsplikten gäller även för cyklister. Det är inte laglöst land. Man får inte framföra en cykel hur som helst. Ett annat problem är tysta fordon, och det är samma sak där. Det är sympatiskt, men tysta fordon är livsfarliga för mig. Då kommer vi till själva cloun, herr talman: den vita käppen. Det är ju en internationell symbol . Jag är nog lite mer offensiv än min partikamrat, därför att jag tycker att man borde se över lagstiftningen i det här fallet. I idén om väjningsplikt står det nämligen att man ska ha ögonkontakt, och eftersom jag som synskadad och vi andra synskadade inte kan ha ögonkontakt måste vi ha någonting som motsvarar det. Vi kan inte titta och vinka och därmed ge signalen: Ni måste se upp för oss! Då skulle det vara himla bra om den vita käppen faktiskt kunde fungera som det tecken som behövs. Jag är väldigt glad och hälsar med stor tillfredsställelse att man nu gör ett tillkännagivande till regeringen att man ska se över situationen för synskadade och att man ska förbättra situationen för synskadade. I grund och botten handlar det här återigen, herr talman, om idén om ett samhälle för alla. Det betyder för mig att om man har en nollvision så omfattar nollvisionen alla. Jag hoppas att det här riksdagsbeslutet, som jag hälsar med glädje, ska leda till att man lagfäster att den vita käppen är en signal som kommer att fungera som ett formellt stopptecken. Jag inser att även om man av principiella skäl har visat sin käpp så betyder det inte att man ska gå ut på gatan, men detta skulle vara ett oerhört fall framåt. Om så inte blir fallet, herr talman, tror jag nog att jag i min roll som riksdagsledamot kommer att fortsätta motionera, och förhoppningsvis kommer droppen att fortsätta urholka stenen så att vi når även det stadiet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2005/06:TU12 Sjöfartsfrågor. 10 (): Vi ska nu behandla trafikutskottets betänkande avseende sjöfartsfrågor. Det är 25 motioner från den allmänna motionstiden som ligger till grund för det här betänkandet. Motionerna rör i första hand säkerhets- och miljöfrågor inom sjöfarten. Totalt rör det sig om 49 yrkanden som handlar om bland annat rationaliseringar inom , hamntjänster, nödhamnar och förlisning. Upplysningsvis kan jag tala om redan nu att vi senare i vår kommer att återkomma till att diskutera sjöfartsfrågor i samband med behandlingen av den transportpolitiska propositionen. I betänkandet föreslår trafikutskottet att ge regeringen till känna vad utskottet anser angående miljö- och säkerhetsfrågor i utifrån ett antal motioner från , . I betänkandet finns tolv reservationer och två särskilda yttranden. Med dessa korta inledningsord överlåter jag fördjupandet till debattörerna. 11 (): Jag ska i mitt anförande koncentrera mig på några punkter i motionsbetänkandet om sjöfartsfrågor. Den första av dessa gäller HKF, det vill säga . Det råder inget som helst tvivel om att den verksamhet som bedrivs av HKF är oerhört viktig och uppskattad av sjömän. Uppgifterna för HKF har varit att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Denna verksamhet ska vara tillgänglig för såväl svenska som utländska sjömän på ett sätt som stämmer överens med samhällets ordinarie utbud. För sjöfolket är detta en mycket viktig och uppskattad verksamhet. Det ger dem en chans att kompensera den service som man går miste om när man tjänstgör till sjöss. Frågan om , , behandlades i , och i budgetpropositionen 2006 föreslogs att HKF skulle inordnas i . I utskottsbetänkandet konstaterar vi att en utredare fått sina direktiv för att förbereda en avveckling av HKF. Jag vill här också särskilt påpeka det vi sagt i utskottet, nämligen att utskottet förutsätter att de organisatoriska förändringarna inte innebär några negativa följder för den verksamhet som har bedrivits inom HKF. Jag går över till frågan om miljö- och säkerhetsfrågor i . På denna punkt har vi socialdemokrater en reservation mot utskottsmajoritetens text, som vi socialdemokrater uppfattar som ett rent slag i luften eller att man slår in redan öppna dörrar. Men låt mig börja med att berömma regeringen för initiativet och den kraft med vilken man drivit frågan om att få klassad som ett särskilt känsligt havsområde, PSSA. För dem av oss som hunnit sätta oss in i vad som står i den kommande transportpolitiska propositionen framgår det också att denna initiativförmåga finns kvar inför det kommande arbetet med att utveckla och förbättra åtgärdsprogrammet inom ramen för PSSA. kommer ett första paket av skyddsåtgärder att träda i kraft. Till detta ska vi komma ihåg att de framlagda förslagen i EU om det tredje sjösäkerhetspaketet innebär en avsevärd höjning av säkerhetskraven. Detta kommer naturligtvis att gälla även för sjöfarten i . I fråga om att tillåta enkelskrov i vill jag passa på att nämna att arbetet med en generell utfasning av sådana fartyg har bedrivits inom såväl IMO som EU. Låt mig kort i detta sammanhang nämna att enligt den så kallade dubbelskrovsförordningen innebär att utfasningen i EES-området ska vara genomförd . Som vi tidigare påpekat i utskottet finns inga möjligheter att göra undantag för särskilda vattenområden. Det finns motionskrav som genom utskottsmajoriteten blivit tillgodosedda i betänkandet. Det gäller fartygskonstruktion och besättning. Här har utskottet tidigare redovisat att bedömer att åtgärderna rörande fartygskonstruktion, besättningens utbildning och ekonomiskt ansvar för skador inte är förenligt med vad som innefattas i PSSA-anknutna åtgärder. I utskottsmajoritetens text hävdas dock att denna åsikt inte är oomstridd. Men det framgår inte på vilket sätt den är omstridd. Vi får väl ändå anse att är den instans som har kompetensen inom området? I vår reservation slår vi på punkt efter punkt hål på utskottsmajoritetens kravlista, helt enkelt genom att redogöra för vad som faktiskt sker och vad som planeras. I det avseendet kan man säga att flera av motionerna som handlar om att trygga miljön och sjösäkerheten i helt eller delvis har blivit tillgodosedda. För mig framstår det som om utskottsmajoriteten mer eftersträvar att ge regeringen en knäpp på näsan än att värna om miljön i . Jag ska bara kort nämna något om en motion som handlar om fiskare som tar upp avfall som flyter omkring i våra hav. Här ansluter sig utskottet till motionärens uppfattning om att sådant avfall måste tas om hand på ett effektivt sätt. Det är nödvändigt att man ska kunna lämna ifrån sig avfallet kostnadsfritt, och vi förutsätter att regeringen driver denna fråga i alla de olika internationella organ som kan vara aktuella. Det finns också några motioner som rör nödhamnar. I det sammanhanget vill jag bara påminna om att har ett fullgott system för att anvisa ett fartyg i nöd en skyddad plats. Inom EU pågår dessutom beredningen av ändringen av trafikövervakningsdirektivet. Detta är skälet till att utskottet avstyrker de motioner som finns inom detta område. Avslutningsvis några ord om Estonia. Senast utskottet behandlade motionsförslag om Estonia var , alltså . Enligt utskottets mening har inget nytt framkommit i de nu behandlade motionerna. Ansvaret för frågan om förlisning ligger fortsatt hos regeringen, och vi förutsätter att regeringen följer frågan även i fortsättningen. Med detta avslutar jag mitt anförande och yrkar bifall till reservation nr 8 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet. 12 (): Först vill jag yrka bifall till den moderata reservationen 2 under punkt 2 i betänkandet. Jag instämmer naturligtvis i de övriga yrkandena från men inskränker mig till att yrka bifall till reservation 2. Tyvärr, herr talman, har sjöfarten enligt min uppfattning hamnat i skymundan i regeringens transportpolitik. Sjöfarten har för mig en självklar plats för transporter i , inte minst för att den är så energieffektiv. Godshanteringen i våra hamnar måste vara konkurrensneutral i förhållande till andra transportslag. Enligt gjorda utredningar bär sjöfarten i högre utsträckning sina egna kostnader än övriga transportslag. Farleder och hamnar finansieras av sjöfartsavgifter. Staten, kommuner och andra intressenter har ökat avgiftsuttaget kraftigt. Kostnaderna för att angöra svensk hamn är väsentligt högre än motsvarande kostnader i de flesta av våra grannländer. har betydande reduceringar gjorts av avgifterna för landtransporter, bland annat genom sänkta banavgifter. Resultatet har blivit att gods som tidigare fraktades sjövägen i stället transporteras på järnväg och väg. Isbrytning, sjömätning, sjöräddning, lotsning och välfärdsråd är dryga kostnader som sjöfarten måste betala men som saknar motsvarighet för de landburna transportslagen. Till detta kan läggas statens avkastningskrav på kapital som gör till ett av landets mest lönsamma transportföretag. Denna kostnadsfördelning förekommer inte i andra närliggande länder, och avgifterna för att anlöpa svensk hamn är därför ungefär dubbelt så höga som motsvarande kostnad i konkurrerande hamnar. Genom taxekonstruktion riskerar stora delar av sjöfarten att slås ut. En anpassning av taxa till den samhällsekonomiska marginalkostnaden skulle innebära väsentligt lägre kostnader för sjötransporter och därmed också minskad belastning på väg- och järnvägsnätet. Det är av största vikt, herr talman, att de rationaliseringar som påbörjats inom får fullföljas. Till skillnad från andra länder inom EU har inte övergått till tonnagebeskattning vid beskattning av fartyg. Tonnageskatt beräknas på fartygets intjäningsförmåga. Därmed saknas fortfarande en viktig del för att svensk sjöfartsnäring ska ha så goda konkurrensvillkor som EU:s gemensamma sjöfartspolitik ger möjlighet till. har de flesta EU-länder någon form av sådan skattemodell. Detta utreds nu också i . Jag beklagar att den av beställda utredningen om tonnageskattens införande fördröjs på ett oacceptabelt sätt. I många hamnar fortlever skråväsendet i form av stuverimonopolet, vilket leder till dyra stuveriorganisationer och orationella hanteringsmetoder. Enligt omfattas hamnverksamheten av den fria rörligheten för varor och tjänster, som enligt kommissionen innebär att medlemsstaterna är skyldiga att avreglera eventuella monopol. Vi anser att det är viktigt att inleda en avreglering av hamnverksamheten för att öka konkurrensen. måste också vara pådrivande i internationella organ för att strängare säkerhets- och miljökrav ska införas för sjöfarten. Strängare regler måste till för att åstadkomma säkrare fartyg. Det gäller inte minst dubbelskrov för fartyg med miljöfarliga laster. Reglerna för fartygsleder genom känsliga havsmiljöområden måste skärpas, och ett system med miljölotsar för övervakning och kontroll av lastfartyg som trafikerar bör införas. Vikten av att besättningarna har hög kompetens och erfarenhet av de speciella krav som ställs bör understrykas. Detta har också utskottet ställt sig positivt till. Slutligen, herr talman, vill jag instämma i Socialdemokraternas syn på Estoniaproblematiken och de motioner som behandlas i betänkandet. 13 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 av och . Jag tänkte i stort uppehålla mig vid de enligt min mening viktigaste motionerna som behandlas i detta betänkande. Det handlar om Estonias tragiska förlisning . Frågan återkommer till i form av motioner. , som är Socialdemokraternas talesman, har rätt i att det i de motioner som vi nu behandlar inte sägs något nytt, ingenting som inte redan visste. Däremot har de ledamöter i trafikutskottet som så velat kunnat träffa ny expertis. Vi hade ett möte, jag tror att det var , där hovrättspresident medverkade. Han berättade då att hans uppdrag att utforska ifall det fanns militär materiel ombord på olycksnatten inte helt kunnat slutföras eftersom uppdraget från regeringen var så pass begränsat. Hirschfelt konstaterade emellertid att det två gånger under denna olycksmånad, september, fanns militär materiel ombord. Vi träffade även professor från , som är expert på skeppsteknik. Han var från början emot en utredning men har efter att ha tagit del av nya fakta nu vänt . Därtill, ärade ledamöter i trafikutskottet, har vi också tagit del av den estniske chefsåklagarens utredning om Estonia. Det börjar nu finnas så många frågetecken kring Estonia som inte är utredda att jag skrivit ett yttrande till betänkandet där jag anser att det är nödvändigt att gå till botten med alla nya uppgifter om förlisning. är måttet rågat. har rätt i att regeringen redan har ett uppdrag, och den statliga fond som finns och som fått kapital, jag tror att det är 20 miljoner, från den tilltänkta betongöverdäckningen av Estonia står till regeringens och förfogande för att kunna granska varje frågetecken. Trots det har den ansvariga ministern i regeringen, , ännu inte lyft på luren och talat med den estniska och den finska regeringen. går skam på torra land. Jag anser att som ansvarig minister ska ta kontakt med den estniska och den finska regeringen och samråda om hur man går vidare och kommer till rätta med dessa frågetecken. 14 () replik: Jag tänker inte ge mig in i Estoniadebatten, men är talesman i sjöfartsfrågor och därför vill jag höra honom resonera lite grann kring majoritetstexten när det gäller sjösäkerheten i . Vad är det som skiljer den från socialdemokraternas reservation? Det skulle jag vilja höra från . 15 () replik: I sak är det inte något som skiljer mellan Socialdemokraternas uppfattning och , men vi går lite längre, som som skicklig åhörare säkert konstaterade då han lyssnade på mitt anförande. Vi tycker att det nu är dags för regeringen att äntligen syna alla kort om Estonia. Där borde som sjöfartspolitisk talesman hjälpa till att få att lyfta luren. 16 () replik: Det var inte Estonia jag frågade om. Jag sade att vi nog får återkomma i den debatten här . Men är talesman för i sjöfartsfrågorna, och därför frågade jag om sjösäkerheten i . Det var intressant att höra att det inte är någonting som skiljer Socialdemokraterna och . Varför skulle man då inte gå fram med den text som fanns? I alliansens text står: Visserligen kommer reglerna om PSSA-anknutna skyddsåtgärder att träda i kraft , men vi anser att de hade kunnat genomföras tidigare. Ja, det är klart att det hade kunnat göras, men då har man gått emot vad det egentligen handlar om. Så är det på punkt efter punkt. Är det inte så, , att det är svårt just nu? Ni måste hitta något sätt att angripa oss socialdemokrater, för det är ju valår . Då måste ni ha något att gå till val på. Men jag kan tala om för dig, , att även om vi inte har eller alliansen med oss när det gäller sjöfartsfrågorna så vet jag att vi har aktörerna med oss i den sjöfartspolitik vi bedriver. Det tycker vi faktiskt är viktigare för och för näringen än att ha och med oss. 17 () replik: Jag tycker att det är något av ett lågvattenmärke att antyda att vi som tycker att vi är mer ambitiösa än Socialdemokraterna skulle hålla på med valdebatt. Det var ett skammens tecken i denna seriösa och viktiga debatt. , försök att ta i nackskinnet! Visa fakta här har du dagens och försök få henne att lyfta luren och ringa till och ! 18 SKÅNBERG (kd): Vi brukar ju i debatterna koncentrera oss på sådant som vi inte är så nöjda med, men jag skulle vilja berätta om något som delvis skulle kunna vara en solskenshistoria. Åtminstone är det något som har vänt till det bättre. drabbades den del av landet som jag bor i, , av haveriet av det kinesiska fartyget . Det rammades av ett polskt fartyg i Bornholmsgattet, mellan och , som är ett av de mest trafikerade vattnen i norra . Oljan det var bara drivmedel spolades upp på . Där låg den tills vi, frivilliga och naturligtvis personer från stat och kommun, tog upp den. Också den sommaren kunde vi sedan bada utan att få alltför mycket olja på oss, men det var till stora kostnader och stort lidande för djurlivet. Till följd av detta motionerade jag, och har fortsatt motionera, om ekonomiska incitament för att lämna spillolja i hamn, om krav om lots i Bornholmsgattet, om separata farleder på samma sätt som man har i om dubbla skrov för oljetransporter och så vidare. I varenda behandling i trafikutskottet har mina motioner blivit nedröstade och avstyrkta, men har de gått igenom. inträffade olyckan, och , 2006, gick förslagen igenom. Visserligen var det inte med bistånd från Socialdemokraterna men från övriga partier. Det ger mig tilltro till att det är lönt att arbeta politiskt. kan synas vara , men det visar att det är möjligt att få till stånd en förändring, även om inte alla har varit med och hejat på lika mycket. Detta är det positiva som man kan glädjas åt. Jag vill yrka bifall till reservation 10, om förlisning. Jag återkommer till den frågan, men först vill jag nämna något om några andra reservationer som är med på. I reservation 4, om , noterar vi kristdemokrater tillsammans med att det är viktigt att roll får bestå. Kärnverksamheten, att rädda liv och att assistera vid räddningsaktioner till höst, måste få vara prioriterad utan att andra uppgifter läggs på denna funktion. För att slå vakt om detta har vi reserverat oss. I reservation 6 pekar vi på nödhamnarnas betydelse. Beredskapen inför oljekatastrofer kan höjas bland annat om man utser nödhamnar. har enligt vår mening fortfarande inget juridiskt hållbart system av nödhamnar såsom EU har krävt. Det finns mer att göra. Med vår reservation vill vi trycka på. I reservation 7 pekar vi på bunkeroljan. Det är svårt för sjöfarten och branschen att påverka situationen så att fartygen drivs med så miljövänligt bränsle som möjligt. Det är naturligtvis önskvärt också för redarna att oljeeldningen på fartygen har låg svavelhalt, men det stora problemet för rederierna är svårigheten att få tag i bunkerolja av tillräckligt god kvalitet, alltså sådan som är renad från svavel, i andra europeiska hamnar. Vi menar att det är angeläget att det ställs ökade krav på oljeleverantörerna och raffinaderierna, som har ansvar för bunkeroljans kvalitet. Vi vill få till stånd en internationell överenskommelse med miljökrav på bunkeroljan. Detta var några nedslag, utan att inveckla mig alltför mycket i reservationerna. Jag sparar lite energi åt frågan om och reservation 10, som jag yrkade bifall till. sade att det inte hade hänt något , och så ville han skjuta över ansvaret på regeringen. Det kan jag förstå. En sådan argumentation skulle kanske också jag frestas till om mitt parti satt i regeringsställning. Det är naturligt att man vill att någon annan ska bära ansvaret, men just nu i denna debatt, innan vi har tryckt på voteringsknapparna, ligger ansvaret här hos oss i trafikutskottet. Sedan lämnar vi över det till kammaren, kammaren tar beslut och regeringen får verkställa besluten. Just , gode , är det vi som delar ansvaret när vi inför kammaren redovisar att det är nödvändigt att vi ser över den utredning av förlisning som har gjorts. Vi yrkar på en oberoende internationell granskning av haveriutredningen. Finns det någon ledamot som tror att det är ogrundat när och den estniske åklagaren pekar på brister i utredningen? Finns det någon som tror att alla kort ligger på bordet? Jag har inte hört någon säga det i korridorerna, och jag har inte upplevt någon debatt där man har menat att hela bilden är öppen och klar. Det finns en del som inte är sagt. Om detta blir den sista debatten jag för i trafikutskottet skulle jag liksom en tidigare statsminister vilja säga: Sanningen kommer fram förr eller . Då vill jag och mitt parti stå på den sida som har bidragit till att kasta ljus över detta i stället för att mörklägga. Det finns uppgifter som tyder på att det har skett en explosion vid bogvisirets fäste. Det finns ögonvittnen som inte har fått komma fram och som motsäger att bogvisiret skulle ha lossnat en kvart . Det finns videofilmer som har avbrott. Det finns passagerare som har känt hårda stötar. Det finns uppgifter om hur vattnet har strömmat in under bildäck, vilket det inte ska kunna göra. Dessa frågor är inte belysta. Är det någon av kammarens ledamöter som vill komma upp i denna talarstol och säga att allt är klarlagt, allt är belyst så välkomnar jag det. 19 (): har två reservationer i det här betänkandet, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till den ena, nämligen reservation nr 12 som handlar om sjöfartsfrågor, säkerhetsfrågor. Närmare bestämt handlar den om sjöfartsskydd. antog vi ett förslag i om att förbättra sjöfartsskyddet på fartyg och i hamnanläggningar som var en följd av och rådets förordning. Redan då, 2004, var vi i Vänstern tveksamma till vad den här lagen skulle kunna leda till, och vi förde också fram kritik mot lagen. har det gått . Utskottet har låtit genomföra en uppföljning av den nya lagstiftningen om sjöfartsskydd. Regelverket togs fram och ansågs vara mycket ingripande för flera av de berörda aktörerna, främst rederierna och hamnarna. De skulle få svårt att hinna med att implementera de nya reglerna. Det skulle också kräva en stor samordning av olika myndigheter och olika aktörer. Tyvärr jag måste säga att det är tyvärr har vi sett att en hel del av vår kritik som vi har framfört har varit befogad och är befogad. Lagen har fått en hel del negativa konsekvenser. Bland annat har besättningsmedlemmar blivit nekade att gå i land i både svenska och utländska hamnar. För de anställda har det inneburit en starkt begränsad rörlighet i samband med att fartyg löper i hamn. Detta gäller speciellt då det råder en begränsad hamnverksamhet, till exempel i mindre hamnar där man bara har hamnpersonal som tjänstgör . Låsta grindar har hindrat besättningar från att gå i land utanför . Och det här problemet gäller inte bara besättningen utan har också drabbat till exempel ambulanspersonal, räddningstjänst och andra utryckningsfordon när det gäller deras möjligheter att få tillträde till hamnen och undsätta båtar vid behov. Ett förbättrat sjöfartsskydd är viktigt, men det borde inte få innebära sämre skydd för de yrkesgrupper som arbetar inom den här sektorn. har det gått regelverket infördes, och det finns fortfarande brister. Vi menar att det är dags att se över de här rutinerna och vid behov också komma med förslag till förändringar för att förbättra för de människor som berörs på ett negativt sätt av de här nya bestämmelserna om sjöfartsskydd. Vi tror inte att det här kommer att lösa sig självt. Det måste handla om någonting i praktiken, om att vi tar ett beslut. Då krävs det en översyn och att man kommer fram till nya förslag till förbättringar som sedan kan tillgodose både sjöfartsskyddet i hamnarna och de anställdas och olika yrkeskategoriers behov av rörlighet på sin arbetsplats. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 12. Sedan ska jag bara kortfattat beröra , som jag misstänker kommer att vara det stora diskussionsämnet . Jag konstaterar bara att vi, i likhet med Socialdemokraterna och som framgår i betänkandetexten, hävdar att den här frågan har diskuterats vid ett flertal tillfällen i riksdag. Vi konstaterar också, inte för att vi skyller ifrån oss utan utifrån den ordning som finns mellan riksdag och regering, att det rimligtvis är regeringen som har den här frågan på sitt bord och ska ta nödvändiga beslut. Det är lätt för de olika borgerliga företrädarna att ta till brösttoner, så att säga, och hävda att regeringen eller de partier som inte vill gå med på en ny utredning inte tar detta på fullt allvar. Men jag kan konstatera att den vanligtvis så starka borgerliga kartellen eller alliansen är väldigt bräcklig här. Och jag tycker att det är ett styrketecken att åtminstone vissa partier har insett att den här arbetsfördelningen finns mellan regering och riksdag. Jag konstaterar till exempel att och inte finns med.