prot · GT0983 · 2006-03-09 00:00:00 — En del föräldrar, mammor framför allt, undviker att gå och bada därför att de inte vill lämna sina pojkar inne på herrarnas omklädningsrum. Jag ställer mig frågan: Vart är vårt samhälle på väg när våldtäkterna mot flickor och kvinnor ökar? har Socialdemokraterna suttit vid makten . Jag undrar hur justitieministern ser på den här frågan. Varför ökar våldtäkterna och våldet i samhället? Vad avser justitieministern att göra åt detta? 78 Justitieminister (): Antalet våldtäkter ökade ganska mycket . Det redovisas av Brå. Det var ett resultat som jag svarade till , och som jag tror känner till av den nya sexualbrottslagen. Det gjorde att situationer som tidigare skulle rubriceras som sexuellt utnyttjande numera rubriceras som våldtäkt. Oavsett det är varje enskilt fall ett fall för mycket. Vi måste fortsätta att arbeta på bred front. Vi måste se till att vi får en fortsatt satsning på polisen. Vi måste fortsätta med de initiativ som har tagits bland annat av med ett samarbete mellan sjukvård och polis. Vi måste fortsätta att se till att polisen får de redskap som behövs. har vi bland annat en ny lag om rättsintyg som ska hjälpa till så att det blir fler anmälda fall som leder till åtal och fällande dom. Detta är alltså en fråga som man inte har ett enda svar på, utan man måste fortsätta att bedriva det här arbetet på bred front. 79 (): Överfallsvåldtäkterna har ökat, och de har alltid anmälts. Det är en ökning i samhället. Man kan inte förklara den med den nya lagstiftningen uteslutande. Det är en faktisk ökning. Jag är inte nöjd med det svaret. Vi moderater har ett förslag som vi tog upp i går i en debatt. Vi vill att samhället ska markera mer allvarligt mot dem som försöker att begå allvarliga brott. Därför föreslog vi i går här i att vid försök till brott där det är ett minimistraff fängelse, alltså försök till våldtäkt, ska det bli obligatoriskt att häkta den misstänkte. Vi vill att man ska kunna häkta de personerna i avvaktan på domstolsförhandling. Men det säger nej till, och jag begriper inte det. Det skulle vara en tydlig markering att den person som är misstänkt för att försöka begå ett så pass allvarligt brott som våldtäkt ska häktas och inte vara ute i samhället. Jag kan lova att den kvinna som har utsatts för ett våldtäktsförsök kommer att låsa in sig om inte samhället kan låsa in den person som är misstänkt. 80 Justitieminister (): Det är två saker som kanske borde kontrollera. Det är själva som säger att antalet överfallsvåldtäkter inte har ökat. är ju polis inom , och jag ber dig att vända dig till . Men det är inget skydd för de kvinnor som ändå utsätts. Det är lika illa ändå vare sig det minskar eller inte. Dessutom går det mycket väl att häkta personer som är misstänkta för så grova brott, och så sker också. Det bör man kanske också kontrollera. Sedan är det viktigt att vi fortsätter att bedriva det här arbetet. Någonting som har visat sig vara effektivt är att man bland annat kan kartlägga även våldtäktsmäns uppgifter om när de har använt telefon och var de har befunnit sig. Det har visat sig ge konkreta resultat när det gäller att klara upp våldtäkter. Men det säger ni nej till. Ni talar om misstänkta våldtäktsmäns integritet. Vi tycker att det är oerhört mycket viktigare att satsa på brottsoffers integritet så att fler brott kan upp. När ni moderater säger nej till den här metoden som socialdemokratiska och borgerliga regeringar unisont säger ja till, ställer ni er utanför kampen mot brottslighet på ett seriöst sätt. Jag ber er att ompröva ert ställningstagande om ni vill bli tagna på allvar i fortsättningen. Återbetalning av trängselskatten till 81 (): Jag har en fråga till finansminister . Vi fick delvis svar på den när ställde sin fråga, för det gäller återbetalningen av trängselskatten till . Jag vill verkligen förvissa mig om att dessa 200 miljoner kommer hela regionen till del. Det har förekommit tidningsuppgifter om att pengarna ska betalas till . När vi ska satsa på kollektivtrafiken är det viktigt att vi också kan satsa pengar ute i , och varför inte . 82 Finansminister (): Regeringen har fattat beslut om att 200 miljoner ska återföras till . Med avses både och , det vill säga kranskommunerna runt . Dessutom har vi fattat beslut om att uppdra åt en särskild förhandlingsman att komma överens med regionen, med och med , närmare hur dessa 200 miljoner ska fördelas. En del pengar kommer att gå till investeringar i bussar, andra i infartsparkeringar och andra typer av kollektivtrafiklösningar. Här vill regeringen ha en dialog med hela regionen om hur de här pengarna ska komma hela regionen till del. 83 (): Jag tackar finansministern så mycket för det svaret. Det är viktigt att de kommer alla kommuner i länet till del, så att vi får en högre tillförlitlighet i kollektivtrafiken och så att vi får fler infartsparkeringar och så vidare. 84 Finansminister (): Jag kan gärna ta i anspråk för att ytterligare plädera för trängselskatteförsöket. Det har så här långt in visat sig vara om inte en succé så närmast en succé. Här har vi infört en miljöstyrande skatt som ändrar våra resvanor. När det väl sker måste vi naturligtvis följa upp med att investera mer i kollektivtrafik eftersom utnyttjandet av kollektivtrafiken kommer att öka. Jag noterar att fler och fler ansluter sig till kollektivtrafikförsöket. Jag tror att när vi är framme vid folkomröstning på valdagen kommer det att visa sig att det finns väldigt goda och positiva erfarenheter av detta. Mindre trängsel och bättre kollektivtrafik är bra för hela . 85 (): Vi får väl börja och avsluta den här frågestunden med polisfrågor. Jag ska ge ett lite regionalpolitiskt perspektiv på den här frågan. har vi en situation i mina hemtrakter där, som ett resultat av bland annat pensioneringar, polistätheten är minst sagt låg. Det blir i realiteten fråga om ensamarbete i geografiskt mycket stora områden. Jag vet om att vi tillsammans i de samverkande partierna har gjort satsningar på ökad utbildning. Vi har ökat antalet poliser. Men min första fråga måste ändå bli: Anser justitieministern att det är rimligt att det finns en polis som ansvarar för en yta ? 86 Justitieminister (): Jag var i i går och diskuterade den här frågan med poliser. Jag träffade också särskilt kvinnliga poliser för att diskutera den speciella situation som finns när det gäller polisväsende. Det är självfallet så att när vi gör den här satsningen tillsammans ska den komma alla län till godo. I har man den situationen, liksom man har i andra län, att de nya poliser som kommer ut söker sig till större orter. Det här är någonting som vi inte kan acceptera. När skattebetalarna är med och gör den här stora satsningen ska också alla delar av samhället få ta del av det som man är med och betalar för. Därför har vi gjort väldigt klart för både arbetsgivarna och facket att man måste lösa den här situationen. När det nu kommer ut 1 000 nya poliser måste de verkligen fördela sig på det sättet att alla medborgare får tillgång till poliser. Jag tror att vi är helt överens om att det är det steget vi måste ta. 87 (): Det låter ju positivt. Om justitieministern hade gjort en avstickare till hade han hamnat i mitt hemlän också. Men begreppet närpolis får ju en helt annan betydelse för oss i glesbygd. Det är ganska speciellt att ha sju eller till sin närmaste poliskollega. Jag vet att vi utbildar fler poliser. Men det uppstår en ganska speciell fråga i glesbygden när man hör de exempel som jag nämnde. Jag önskar att justitieministern kunde vara lite mer konkret och ha några förslag på hur vi som bor på landsbygden och i glesbygden ska få tillgång till poliser som har kolleger på ort och ställe och inte måste åka sju eller för att fika med en kollega. 88 Justitieminister (): Vi har diskuterat de här sakerna, och det viktiga är att man ser till att det också finns poliser på de mindre orterna. Ett sätt som vi har tagit initiativ till och som också har visat sig ge resultat är att satsa på utbildning där man kan bo kvar på sina egna hemorter. Det har visat sig vara väldigt positivt. Då har man en fast förankring på den ort där man bor. Man kan genomgå utbildningen som man bor kvar och har den här fasta förankringen. Det visar sig vara väldigt positivt när man är klar med sin utbildning. Då fortsätter man att bedriva sitt polisarbete på sin hemort. Men det räcker inte, utan vi måste också trycka på polisledningen och facket eftersom det finns orter där man inte bedriver den här utbildningen, och där har man också rätt till polisiär närvaro. Jag kan försäkra om att jag kommer att fortsätta att bedriva det arbetet så alla delar av får del av den stora satsning på poliser som vi nu tillsammans genomför och kommer att fortsätta att genomföra. 89 (): Socialdemokraterna vill ju återinföra ett båtregister. Fritidsbåtsägarna ser detta som ett första steg för att införa en båtskatt, och jag förstår dem med tanke på de beslut som har fattats på Socialdemokraternas kongresser. Där har det bland annat motionerats ganska rejält om att införa en båtskatt. Man svarar så här: En båtskatt kan inte tas ut utan att det finns ett fungerande och obligatoriskt register över de båtar som ska vara skattepliktiga. Det är så man svarar på sina kongresser på motioner där man vill ha en båtskatt. Eftersom jag förstår att fritidsbåtsägarna är oroliga så blir min enkla och raka fråga till finansministern naturligtvis: Om Socialdemokraterna sitter i regeringsställning efter valet kommer ni då att införa en båtskatt? 90 Finansminister (): Svaret på den frågan är nej. 91 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är och dagens frågestund är avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 8 § Övergripande kulturfrågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 2005/06:KrU7 Övergripande kulturfrågor. 92 (): Jag ska inleda det ärende som vi nu ska debattera i kammaren. Det är, som fru talman sade, kulturutskottets betänkande Övergripande kulturfrågor. Detta är ett motionsbetänkande. Det är alltså förslag från riksdagsledamöterna gällande just övergripande kulturfrågor som ska debatteras. I betänkandet behandlas motionsförslag från den allmänna motionstiden och 2005. Betänkandet innehåller många olika förslag, till exempel utvärdering av några av de kulturpolitiska målen, långsiktighet i statens stöd till kulturlivet samt ansökningar om EU-bidrag. Andra frågor som tas upp berör betydelsen av , stödet till samisk kultur och övriga nationella minoriteter, roll i och internationellt, översyn av förhållandet mellan projekt- och verksamhetsstöd, markering av dödsdag samt högtidlighållandet av 100-årsdag för att nämna några ytterligare övergripande kulturfrågor. Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag med hänvisning till arbete som pågår alternativt med hänvisning till en annan lösning än vad som anförs i motionsförslagen. Det finns tio reservationer och två särskilda yttranden i betänkandet. Med den här inledningen hoppas jag att fru talman kan ge ordet till debattörerna så att debatten kan börja. 93 (): Tack för introduktionen! Det måste ändå kännas lite tråkigt för våra socialdemokratiska vänner att bara yrka avslag på allt och inte ha något positivt att komma med. Men det är väl det som är motionsbetänkandenas konsekvenser. Många frågor av övergripande karaktär har vi tagit upp tidigare, och vi är eniga i utskottet om att inte ta de debatterna. De redovisas i ett särskilt betänkande. Jag ska dock ta upp några punkter. Vi har från under föreslagit att man ska omarbeta målen för kulturpolitiken. Jag ska inte upprepa de argumenten; de finns att ta del av i tidigare debatter. Men när vi inte har fått majoritet för våra förslag så tycker vi att det åtminstone skulle kunna finnas utrymme för utvärderingar. Utskottets majoritet sade att tidigare mål varade . Man antydde också, tror jag, att det borde fortsätta så. Men jag hoppas för min del att fattar beslut om att se över målen. Målen är i sig av betydelse för inriktningen, men påverkar kanske inte så mycket den direkta verksamheten inom målramen, om jag får uttrycka mig på det sättet. Det gör däremot statens stöd till kulturlivet. Det måste vara något besvärande att få beslut om tilldelning av pengar så sent som . Men det kan man möjligtvis ta med jämnmod eftersom det blir offentligt med budgettilldelning genom budgetpropositionen. Den ändras ju som bekant rätt sällan. Däremot är det svårare med möjligheterna till långsiktighet när nuvarande regeringskonstellation håller på med anslagsbesparingar och återkommande rationaliseringskrav. Kulturinstitutioner är per definition mycket personalkrävande. För till exempel konserter behövs en given personaluppsättning för att kunna framföra vissa verk. Det hörde vi också nu när vi var med hela utskottet på besök i . För att leva upp till rationaliseringseffekterna måste de antingen få lägre lönehöjningar än andra grupper inom samhället, avstå från att framföra en del symfoniska verk eller vidta andra åtgärder som negativt påverkar kulturinsatserna. Ett annat finansnummer som regeringen inklusive Vänstern och ägnar sig åt är att göra så kallade anslagsbesparingar. Det innebär att överskott från dras in . Det visar att man har dålig förståelse för vikten av att kunna planera på . Vissa föreställningar kräver en planeringstid . Det kan också vara en institution som vill göra en särskild satsning längre fram för att ett annat år ägna sig åt billigare produktioner. Men detta motverkas med det system som tillämpas. Resultatet riskerar också att bli att man ägnar sig åt att göra oplanerade inköp om man ser att ett överskott är på gång . Det är inget bra sätt. Vi har därför en alliansreservation i ärendet. Jag yrkar bifall till den, fru talman. Det är reservation 6 under punkt 6. En annan övergripande fråga där vi inte är eniga med regeringen är centralstyrning eller regionalisering. Det är också en debatt som har förekommit här i kammaren under . finns det ett särskilt yttrande i utskottet från . Att det inte är en reservation med åtminstone vårt stöd beror på en formulering i motionen som pekar på att det skulle kunna vara som ska regionaliseras. Det är något som i och för sig förtydligas i yttrandet till att handla om dess verksamhet. För del menar vi att regionerna måste få ett betydligt större inflytande och en starkare beslutanderätt för sin kulturpolitik. Huvudinriktningen behöver inte vara att det ska vara exakt lika över hela landet. Det är inte samma förutsättningar och samma tradition i som i eller i kontra . Därför tycker vi att det är rimligt att regionerna, eller om det kallas landstingen, får fatta sina beslut själva i större utsträckning och jobba med de frågor och den kultur som de känner det största engagemanget för. Slutligen, fru talman, kan jag inte annat än att beundra kreativiteten hos några av mina riksdagskolleger. Jag är själv siffermänniska. Jag brukar samla på idrottsresultat och annat i huvudet. Det är så kallad onödig kunskap, som min hustru säger. samlar jag också på koder och telefonnummer. Men jag har aldrig kommit på tanken att skulle besluta om hur jag ska framföra de siffror och sifferkombinationer som jag till äventyrs kommer ihåg. Jag kommer således inte att yrka bifall till yrkande i sin motion, men jag kan inte låta bli att uppskatta uppfinningsrikedomen i motionsskrivandet. Det är kreativt, och kreativitet är bra för kulturen! Förutom bifallet till reservation 6 under punkt 6 står jag givetvis bakom övriga reservationer som fp står bakom. 94 (): Jag ska också börja med att yrka bifall till reservation nr 1, men står givetvis också bakom de övriga reservationerna. När vi diskuterar övergripande kulturfrågor i kammaren kan man inte låta bli att tala om kulturens betydelse. Utskottet var i , och en del andra platser i . Man kan konstatera när man är där vilken enorm betydelse som kulturen har. , för att ta ett exempel, med alla sina historiska och religiösa traditioner, får oerhört mycket folk att komma dit under både vinter, vår, sommar och höst, men kanske mest under den så kallade lite bättre perioden vad vädret beträffar. De här människorna lägger ned stora pengar på att gå och titta på de kulturskatter som vi har. Kulturen befrämjar alltså turism och näringsliv. Den ger en delaktighet för vadstenaborna och en stolthet över vad de har i sin kommun och vad människor kommer dit för att få uppleva. Jag vill bara börja med att betona vikten av detta som vi har här. För att återgå till den här debatten har vi en reservation som gäller utvärdering av några av de kulturpolitiska målen. Jag ska inte ta upp alla sju, men man kan se att ett av dem är att bevara och bruka kulturarvet. I den reservation som vi har lagt har vi också sagt att vi ska utvärdera målen vad gäller invandrare som har kommit till . Det är dags att utvärdera den statliga kulturpolitiken. Jag vill titta lite grann på hur vi har det med vårt kulturarv. För oss moderater är kulturarvet kanske en av de viktigaste saker som vi har inom kulturen. Det vi har gjort från vår sida är att vi ser kulturarvet som så pass viktigt att vi i vår tidigare budget, även om vi inte ska diskutera den , har lagt extra för att bevara kulturarvet. Det är ingen tvekan om att man blir lite besviken på Socialdemokraterna, som inte ens ser sig kunna följa den överenskommelse som finns och bevara ens den kyrkoantikvariska ersättningen. Kyrkor är också kultur, och det är viktigt att man håller de överenskommelser som man har tagit upp tidigare här beträffande detta. Kulturarvet som vi såg i och som finns på många ställen runtom i landet är det viktigt att vi bevarar. För oss är det oerhört viktigt. En annan sak som vi också tycker är väsentlig och där vi också har lagt fram en gemensam alliansreservation är långsiktigheten i vårt kulturliv. Det är ingen tvekan om att kulturinstitutionerna blir förtvivlade när pengarna hoppar fram och hoppar bort ett annat år, det vill säga den ryckighet som regeringen präglas av när det gäller kulturpolitiken. Man vet inte vad man har från det ena året till det andra. Och när det gäller de nya pengarna så blir det pris- och löneomräkning, så det som skulle vara mer pengar plötsligt blir mindre pengar. Det här måste vi råda bot på. Jag hoppas att vi från majoritetens företrädare får besked om att när det står plus på ett konto så är det verkligen plus, så att det inte är ett minus. Även om man ibland kan diskutera hur den nya matematiken ser ut i skolan så vore det ju illa om den nya matematiken hade spritt sig till regeringen och dess sätt att räkna. För detta har bland annat vi sagt att det inte går att hålla på så här. säger vi att man måste göra en utredning. Vi har sagt att det måste ske snabbt. För att visa allvaret har vi i vår budget lagt ytterligare på det här för att slippa få den här ryckigheten som finns . Det här är något som vi försöker kämpa gemensamt för, men det är viktigare, tycker jag, att man från majoritetens sida trycker än hårdare på att de pengar man får verkligen blir pluspengar när man säger det. Vi har i tidigare debatter hört, och det kommer att återkomma senare, att regeringen använder pengarna om när det gäller bidragspolitiken, men det är ju lite illa om man är dålig på sifferräkning även när det gäller kulturen. Vi vet ju exempelvis vad som hände med . Vi vet vad som hände med i . Det är viktigt för kulturens skull att vi får en riktig värdering av detta. Låt mig slutligen ta upp en sista sak, nämligen EU-bidraget. Vi har i en reservation tagit upp hur dåliga vi är på att söka EU-bidrag. Det är klart att EU-bidrag ska sökas under förutsättning att man tycker att det är viktigt att ha EU-bidraget inte annars. Men det finns ju ingen anledning till att ska vara sämst i klassen på att söka EU-bidrag. Vi har också reserverat oss om detta. Vi tycker att det är viktigt att man från regeringen och från riksdagsmajoritetens sida ser till att man i kommunerna talar om att även om det är besvärligt att söka EU-bidrag bör denna möjlighet ändå utnyttjas. Det är ju inte att undra på att man tvekar när man läser det ena efter det andra om att det är svårt att utnyttja EU-bidrag och att vi betalar in en massa pengar. Men det finns faktiskt en hel del pengar till kulturen via EU-bidrag, och det är viktigt, tycker jag, att kommunerna och länen sysslar med detta. Med detta, fru talman, ber jag än en gång att få yrka bifall till reservation nr 1. 95 (): Jag kommer att kommentera ett par av de reservationer som vi kristdemokrater står bakom med anledning av det här betänkandet, som tar sin utgångspunkt i den övergripande kulturpolitiken. Jag ska ta upp några av kulturpolitiska utgångspunkter. Vi brukar ofta tala om tre grundläggande principer när det gäller kulturpolitikens rötter. För det första handlar det om människosynen. Vi är alldeles övertygade om att människan kräver, vill ha och mår bra av tillfredsställelse av mer än materiella behov för att leva ett gott liv och för att utvecklas som människa. Vi brukar här tala om en immateriell, en andlig och en kulturell dimension, och det här är viktigt, liksom relationer och gemenskap med andra. För det andra, fru talman, brukar vi vilja lyfta fram behovet av ansvar och förvaltarskap när vi talar om kulturpolitik och kulturens utgångspunkter. Vi anser att vi har en skyldighet att efter bästa förmåga förvalta det som har lämnats till oss. Det handlar naturligtvis om att värna jordens resurser och tillgångar men också om att bevara det immateriella kulturarvet tankar, värderingar och idéer och naturligtvis det materiella kulturarvet. Det är sådant som har lämnats till oss från tidigare generationer. För det tredje, fru talman och kammarkolleger, brukar vi vilja lyfta fram subsidiaritetsprincipen. Det är ett konstigt ord, men jag har sagt det så nu att jag har lärt mig det. Det innebär att besluten ska fattas så nära människan som det bara är möjligt. Det är endast i de fall där man kan motivera att det är mest effektivt att besluten fattas på en högre nivå som besluten ska ligga där. Kulturen ska, enligt synsätt, ske så långt ut bland människorna som det bara är möjligt. Den ska frodas där ute hos människorna, som är kulturens kärna. Om kulturpolitiken ska se till varje människas behov av kulturella upplevelser måste den också stödja och uppmuntra såväl professionalitet och kulturellt yrkesengagemang som amatörkulturen och de ideella insatserna. Professionella kulturarbetare kan aldrig ersätta de ideella insatserna lika lite som amatörer kan ersätta professionella konstutövare med lång skolning. Den ena behöver den andra. Därför menar vi att en nationell kulturpolitik ska sträva efter att ge konstnärer och kulturarbetare villkor som gör det möjligt för dem att vara professionella samt stärka den levande amatörkultur som finns i landet. De olika nivåerna är beroende av och ska stödja varandra. Det kan tyckas självklart, men i den politiska realiteten blir det inte alltid så. Vad vore kulturen utan de eldsjälar som finns runtom i landet? Jag vill passa på att än en gång nämna den utskottsresa som vi gjorde till då vi verkligen återigen fick ta del av det enorma ideella eldsjälsengagemang som finns ute i landet och som är en viktig grundbult för kulturen. Jag ska också kommentera ett par av de reservationer som vi har i betänkandet. En viktig uppgift för kulturpolitiken framför allt för oss kulturpolitiker som har ansvaret för dessa frågor är att verka för de kulturella verksamheternas natur. Hur förhåller det sig? Hur ser det ut? Vilka konsekvenser får de olika besluten? Hur ser arbetsvillkoren ut? Här brukar jag ta fram tre nyckelord, nämligen lyhördhet, långsiktighet och helhetssyn. Låt mig något stanna till vid långsiktigheten. Vi kristdemokrater har upprepade gånger påpekat att det långsiktiga arbetet är oerhört väsentligt. Det kan tyckas självklart, men tyvärr drabbas en rad verksamheter inom olika områden av det motsatta, det som jag kallar kortsiktighet. Vi har en motion om detta, och hela alliansen , , står bakom den. Jag vill därför yrka bifall till reservation 6 under punkt 6.