prot · GU0923 · 2006-11-17 00:00:00 — Och jag tycker att det vore mycket värdefullt om också regeringen, även om det nu sker ett arbete inom Försvarsmakten, uttrycker en tydlig viljeinriktning i dessa frågor. 10 Försvarsminister (): Får jag med anledning av det inledande berömmet börja med att fästa kammarens uppmärksamhet på att det fanns en diskrepans mellan det skriftliga svaret och det som jag läste upp. I det skriftliga interpellationssvaret står det: Regeringen anser därför att antalet män och kvinnor i utlandstjänst bör öka till ca 2 000 personer. Det tyckte var ett bra tydliggörande. Men det som jag muntligen sade var: Därför näst intill fördubblar regeringen anslagen till internationella operationer. Skillnaden när det gäller denna diskrepans är att så länge som vi talar om arméförband så är en fördubbling från 1 000 till 2 000 soldater ett rimligt sätt att kvantifiera detta. Men det är klart att om vi gör som vi gör nu i Libanoninsatsen, en insats med en korvett, så är det sättet att räkna inte riktigt relevant. Och jag utesluter för min del inte heller att skulle kunna bidra med flygstridskrafter till internationella fredsoperationer. Och blir det sättet att räkna ännu otydligare. Egentligen tycker jag alltså att det kanske bästa sättet är att uttrycka detta i förmågetermer eller i ekonomiska termer, att vi näst intill fördubblar de anslag som vi har för svenskt deltagande i internationella operationer. Låt mig sedan också säga att grunderna för denna veteranpolitik eller krisstödsverksamheten är reglerad i lag som har stiftat. Jag tycker sedan att det finns ett behov av att kontinuerligt följa upp och se över detta. Och det är klart att om vi ökar ambitioner att delta i FN-operationer runtom i vår värld, då ökar också kraven på personalförsörjningssystemet, och då ökar också behoven av att vi noga följer hur denna krisstödsverksamhet sköts. En väl fungerande krisstödsverksamhet har bäring på inte bara förtroendet för Försvarsmakten utan faktiskt på förtroendet för . Och fastmer, enligt min uppfattning, är det en moralisk fråga. Alltså: Om vi skickar ut unga män och kvinnor i internationella operationer som är riskabla, då har vi också skyldigheter gentemot dem. Det är därför som denna översyn pågår. Och den är ingalunda begränsad till bara själva insatsfasen, utan den handlar om en faktainsamling och en analys, och man ska komma med förslag. Det handlar om åtgärder före insats. Vilka förberedelser görs? Vilka budskap ges i rekryteringsfasen? Det är väldigt viktigt att vara tydlig där. Vilka åtgärder vidtas under utbildning som har att göra med stresshantering, krishantering, avlastningssamtal, lagutveckling och så vidare? Det handlar om åtgärder under insats, där vi arbetar med de traditionella funktionerna läkare, präst, personalvårdsbefäl, personalchef men där det också finns skäl att överväga andra sätt att arbeta, till exempel om vi ska ha en militärpsykolog. Och det handlar också om vad som görs efter insatserna när personalen kommer hem igen. Vilka hemkomstprogram har man? Hur sköter man det uppföljningsansvar som finns i lagstiftningen? Hur tar man hand om de anhöriga? Allt detta är viktigt, och allt detta omfattas av arbetsgruppens översyn. När den är färdig och vi har fått arbetsgruppens förslag är vi redo att ta nästa steg i diskussionen om hur vi förbättrar dessa verksamheter. Men jag är helt överens med om att det är oerhört viktigt att detta fungerar väl. 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill bara notera att det är det muntligt sagda som gäller. 12 (): Det beklagar jag en smula i detta fall. Inte har det svenska flygvapnet med jaktflyg eller stridsflyg deltagit i internationella insatser. Det är inte en så ofta förekommande situation. Även insatser från våra förband har varit sällsynta . Den stora efterfrågan som finns på fredsfrämjande resurser i världen handlar väldigt mycket om soldater på marken, boots on the ground, därför att det är en förutsättning för att man ska kunna ha en effektiv kontroll och effektivt också kunna behärska ett område. Av det skälet menar jag att även om man på något akademiskt plan kan tycka att man ska räkna flygplan och båtar för lite mer än den besättning som dessa farkoster har, är det viktigt att det finns en tydlighet mot myndigheten. Hela matematiken i försvarsbeslutet utgick ifrån att vi kraftfullt skulle öka vår närvaro utomlands. Försvarsministern är medveten om att dessa ambitioner inte har nåtts. Och tyvärr är det inte första gången som det i ett försvarsbeslut har pekats på en större internationell förmåga utan att detta har kunnat förverkligas. Därför tror jag att inte minst möjligheten att hålla trycket uppe på vår myndighet beror på hur tydligt vi beskriver dessa mål. Jag vill gärna återkomma till frågan om stöd vid insatser eller under insatser. I förolyckades två svenska officerare vid ett attentat riktat mot den svenska försvarsmakten. I samband därmed identifierade man ett behov av splitterskyddande glasögon, och sådana skulle tillföras förbandet i . Till följd av en rad problem och otydligheter i fråga om ansvarsfördelningen tog det för dessa splitterglasögon att nå fram till soldaterna i , och detta trots att de går att köpa också i den öppna handeln. Det är viktigt att fråga: Varför tar detta så oerhört ? Jag tror att en viktig del av svaret ligger i den mycket komplicerade och otydliga organisation som högkvarteret har. Där finns en matrisorganisation med processägare och resurshållare. Det är många generaler som blir inblandade också i mycket små beslut. Jag tror att det är viktigt att försvarsministern är uppmärksam på detta. Jag vill också gärna passa på tillfället att säga att jag personligen känner en stark oro för utvecklingen i . Mycket tyder på att detta land har kommit in i en negativ trend. Det finns också i och även i vårt land tecken på ett minskat politiskt stöd för den internationella närvaron där. Den insats som har byggdes upp av den förra regeringen. Och i samband med en interpellationsdebatt för någon vecka sedan hörde jag utrikesministern öppna upp för att man ska göra en översyn av det svenska etablissemanget i . Det är väl också en uppgift för försvarsministern att fundera över. Är vi tillräckligt många? Har vi rätt utrustning? Finns det helikoptrar för medicinsk evakuering? Vad innebär det att camp ligger relativt ensamt i förhållande till andra militära inrättningar? Finns det ett tillräckligt diplomatiskt och politiskt stöd? Jag tror mig veta att försvarsministern ska besöka , och jag tycker att det är mycket bra. Och jag hoppas att han då får tillfälle att ge ett personligt bidrag till den översyn som jag menar måste ske. 13 Försvarsminister (): Låt mig säga att jag delar oro över utvecklingen i . Det är säkert så att både förbanden i och på andra håll från tid till annan har erfarit att det har tagit väldigt för Försvarsmakten att få ny materiel på plats. Men båda dessa saker ligger lite vid sidan om denna interpellationsdebatt. Det är egentligen två andra interpellationer som dock ännu inte är väckta. har själv i riksdagsarbetet under föregående år uppmärksammat huvudskälet till att försvarsbeslutets ambitioner om höjd internationell verksamhet inte har genomförts, nämligen den skillnad, den diskrepans, som fanns mellan den dåvarande regeringens uttalanden å ena sidan och de faktiska anslag som man drev igenom i å andra sidan. Det vi gjort i årets budgetproposition är att vi har rättat till detta och ökat på anslaget för den internationella verksamheten så att ord och handling liksom går i takt mer än som varit fallet. Sedan kan man välja hur man vill kvantifiera ambitionerna, om man vill säga att detta är en fördubbling av antalet soldater från 1 000 till 2 000, om man vill säga att det är näst intill en fördubbling i ekonomiska termer eller om man vill välja någonting annat med hänsyn till att vi nu sätter in fartygsförband och möjligen också flygförband. Det är så att säga mer en teknikalitetsdiskussion. Det råder ingen som helst tvekan om vad som är den nya regeringens ambition, nämligen att kraftigt öka våra möjligheter att delta i de fredsbevarande operationer runtom i vår värld som tyvärr är nödvändiga. 14 (): Jag sekunderar verkligen det faktum att de internationella insatserna nu förstärks budgetmässigt med . Min poäng är att det också är väldigt viktigt att det blir vad man brukar kalla för en verkan i målen, att de pengar som vi nu tillför också leder till en större internationell närvaro för de svenska förbanden. Här finns det ett stort behov och en stor efterfrågan på fredsfrämjande i världen. Vi har en skyldighet att delta. Vi har en skyldighet både från och från regeringens sida att se till att de pengar som läggs ned här kommer till en effektiv och bra användning. Jag tycker att frågan om utrustning, bemanning och annat i har en tydlig koppling till just stödet under insatser. Det var därför som jag valde att ta upp det i den debatt som vi nu har haft. Försvarsministern har sagt att det pågår ett arbete. Det ska redovisas för departementet. Jag får väl, herr talman, då tåla mig lite med den tydliga politiska viljeinriktningen. Men återigen: Det finns en utbredd känsla hos de personer som deltar i insatser av att deras arbete inte riktigt uppskattas av myndigheten trots den retorik som finns från Försvarsmaktens ledning. Man känner när man kommer tillbaka till sitt hemmaförband här i att befattningar och tjänster som man haft har försvunnit. Man kommer efter i karriären, och man känner inte något tydligt gensvar från myndigheten när man har gjort denna goda insats. Jag tror att vi behöver titta på den frågan och också på många andra frågor när det gäller att skapa en sammanhängande veteranpolitik. Sorgligt nog är något av ett u-land på detta område jämfört med andra europeiska länder. Men jag hoppas att försvarsministern bidrar till att ändra på detta. 15 Försvarsminister (): Måhända är lite väl tungsint i sin analys. Men jag delar helt hans intresse för frågeställningen. Det är viktigt att vi kontinuerligt ser över detta och att vi försöker att successivt förbättra omhändertagandet av personalen. Det är naturligtvis också väldigt viktigt att vi i våra insatsområden har en kontinuerlig diskussion med förbandet på plats som gör att man på ett flexibelt sätt kan förändra till exempel utrustningens sammansättning så att förbandet är anpassat till den verklighet i vilken man lever och verkar. Jag utesluter inte alls att de byråkratiska överbyggnaderna är av en sådan art att detta tar . Då får vi arbeta med att rätta till det. På den punkten har jag naturligtvis ingen annan uppfattning än . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:32 om pandemiberedskap och vaccinförsörjning 16 Statsrådet (): har frågat mig 1.hur jag avser att säkerställa beredskap vid en pandemi och tillgången till vaccin för hela svenska folket och 2.om jag kommer att ge den särskilde förhandlaren, generaldirektör , i uppdrag att återuppta sitt arbete enligt de direktiv han fick av den tidigare regeringen. Jag delar uppfattning att hotet om en influensapandemi fortfarande måste tas på största allvar. Dessvärre är hotet om en pandemi inte över trots att den högpatogena fågelinfluensan inte längre finns inom gränser. WHO manar till fortsatt hög beredskap. I regeringsförklaringen slogs fast att ska ha en effektiv krisorganisation för att hantera nationella kriser. En sådan nationell kris som vi vet kan komma är en influensapandemi. Regeringen kommer således att arbeta aktivt för att vi ska ha en god beredskap för att hantera de påfrestningar som en influensapandemi kan orsaka. publicerade en nationell beredskapsplan för en pandemisk influensa och har genomfört den årliga revideringen av planen. Bland annat följer planen numera de olika faser som WHO har upprättat för risker för en influensapandemi. Som en uppföljning av den nationella handlingsplanen presenterade en lägesrapport om landstingens pandemiberedskap. Kartläggningen visar att samtliga landsting har beredskapsplaner inför en pandemi. Det europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar, ECDC, samt kommissionen och WHO:s europaregion har tillsammans upprättat en plan för att gå igenom de nationella beredskapsplanerna i . ECDC, kommissionen och WHO har hållit tre seminarier där man har diskuterat pandemiplanering, och där har deltagit. Den arbetsgrupp inom som startade sitt arbete under den förra regeringen finns kvar, och den leds även nu från . Arbetsgruppen har representanter från alla departement. I förberedelserna inför en pandemi ingår att analysera hur samhället kan påverkas i en mängd olika avseenden. Där ingår också att analysera i vad mån förloppet kan mildras med hjälp av läkemedel. har på uppdrag av den förra regeringen byggt upp ett lager av antivirala läkemedel. Eftersom det förväntas bli brist på sådana läkemedel kan det vara värdefullt att de finns i ett beredskapslager. Vaccination bedöms vara den viktigaste preventiva åtgärden mot influensa. rekommenderar WHO och de flesta nationella vaccinationsprogram att man riktar vaccination till dem som löper störst risk att drabbas av komplikationer. Målet är att vid en pandemi kunna vaccinera hela befolkningen. liksom de flesta europeiska länder saknar inhemsk influensavaccintillverkning och är beroende av import. Det finns ingen garanti för att får tillräckligt med influensavaccin för att täcka de nationella behoven vid en pandemi. har fått i uppdrag att teckna pandemigarantier med utländska influensavaccintillverkare. Upphandlingen pågår och förväntas vara avslutad . utsåg en arbetsgrupp för att se över förutsättningarna för att genom gemensamma initiativ säkerställa tillgången till vacciner och läkemedel mot influensa under en pandemi. Vidare utredningar har belyst både en modell som förutsätter att det samnordiska bolaget har monopol på den nordiska marknaden och en modell som bygger på att vaccinerna säljs på en konkurrensutsatt marknad under normalår. Jag kommer att fortsätta diskussionerna med mina nordiska kolleger för att komma vidare i denna fråga. uppdrag är att förhandla med olika influensavaccintillverkare om att få till stånd en produktion i . rapporterade till mig om hur långt han kommit i sitt uppdrag. Regeringen har inte avbrutit Rekkes uppdrag utan avser tvärtom att låta fortsätta att kartlägga förutsättningarna för en samnordisk lösning. Det finns anledning att påminna om att det finns problem som måste övervinnas innan en influensavaccintillverkning kan komma till stånd. Vi står nu inför ett teknikskifte inom influensavaccintillverkningen. Det finns ett antal företag som har kunskap om hur man tillverkar vaccin med den nya cellbaserade tekniken. Det finns dock ännu ingen anläggning som är godkänd för produktion för kommersiellt bruk. Det är således betydande risker för att det kan ta innan man får en fungerande och godkänd produktionsanläggning, och det måste övervägas noga om det är lämpligt att staten går in och finansierar en vaccintillverkning på så osäkra grunder som råder. De som den förra regeringen avsatte för att säkerställa tillgången till vacciner i händelse av en influensapandemi har inte förbrukats. Resterande medel kan disponeras dels för att täcka kostnader för en ökad handlingsberedskap i samband med avtal om att påbörja uppbyggnaden av en inhemsk produktionskapacitet, dels för att täcka kostnader i samband med avtal om leverans av vaccin i händelse av en pandemi. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 17 (): Jag får börja med att tacka å både mina och vägnar för svaret. Hela frågeställningen gäller hur och på vilket sätt ska bygga upp en så stark och god beredskap som det bara går inför hotet om en pandemi. Det är en frågeställning där det är väsentligt att vi hittar samlande lösningar brett över blockgränserna. Så stor och avgörande är denna fråga. När jag har sagt det kan jag ändå inte låta bli att notera att det är en oerhört stor skillnad på hur lät före valet i denna fråga och den något bleka tveksamhet som nu visar. krävde en särskild debatt om detta ämne. Det var mycket hårda krav på att skulle bygga fabrik och ha tusentals vårdplatser, och det var mycket kritik mot den då sittande regeringen. Den här frågeställningen är fortsatt viktig. Det gäller inte minst att fortsätta att bygga upp en mycket tydlig beredskap. Även fast de massmediala larmen något har tystnat är, precis som sade, frågeställningen lika aktuell . Som vi bedömer det handlar den centrala frågeställningen om tillgången till vaccinproduktionskapacitet. Det är det centrala. Den är alldeles för dålig i både ett globalt och ett europeiskt perspektiv. WHO vädjade bara till världssamfundet att fortsätta att bygga upp kapaciteten för att kunna producera vaccin. I har vi inte det. Det tar tid och det kostar pengar att bygga upp det, precis som sade. I praktiken krävs det också att vi samarbetar med någon av de kanske två tre aktörer som kan bli aktuella och som har den kunskap som krävs. Det finns också nu på framväxt både nyare och effektivare metoder, precis som statsrådet sade, för att framställa influensavaccin. Det är förstås viktigt att en ny vaccinfabrik får tillgång till den bästa och mest effektiva metoden. En nordisk vaccinfabrik har diskuterats, som också nämndes här. Men den kanske inte är fullt så realistisk, bland annat för att danskarna har låst sig vid sin modell. Man kan naturligtvis inte avvisa ett nordiskt samarbete. Det ligger också, som sade, inom Rekkes arbete att pröva detta. Jag vill ändå fortsätta att ha inriktningen på hur vi i kan bygga upp en egen kapacitet. Vi har ett eget ansvar precis som alla andra länder att inte bara förlita oss på att någon annan producerar. Vi måste också göra vad vi kan. I budgetpropositionen finns, och jag har läst noga, inga ambitioner, inga konkreta förslag och inga planer för att säkerställa vaccintillgång för befolkning. Min följdfråga blir också fortsättningsvis: Tänker regeringen fullfölja planerna på att bygga upp en egen produktionskapacitet i ? Om inte, hur ser i så fall strategin ut? 18 (): Frågan om vår beredskap i händelse av en pandemi är självfallet oerhört viktig. , när frågan senast var högaktuell, hade vi flera konstruktiva debatter här i kammaren. Från dåvarande oppositionen ställde vi krav på den sittande regeringen att öka hastigheten i uppbyggnaden av beredskapen, tydliggöra ansvarsfördelningen och vara noga med hur dessa frågor kommuniceras. tog, som har nämnts, fram en nationell handlingsplan för beredskap inför en influensaepidemi. Antivirala läkemedel köptes in, och frågan ställdes hur vaccinförsörjningen ska säkerställas. Själv aktualiserade jag för räkning särskilt betydelsen av tydlighet i ansvarsfördelningen och att korrekt information sprids till oroliga medborgare. Vi insåg rätt snabbt att bästa sättet att föra samtal var runt bordet än att göra det i talarstol och att eftersträva samförståndslösningar. Därför är det extra trist att behöva höra exministern och interpellanten , som representeras av här , och exministern och tillika ansvarige ministern under den allmänpolitiska debatten. Jag ska citera ur snabbprotokollet vad interpellanten sade: Efter det att den borgerliga alliansregeringen har tillträtt har den nya förhandlingsmannen inte längre någonting att göra, eftersom han inte har några direktiv. Det finns inga pengar avsatta i den budget som man presenterat för . Man har inga som helst riktlinjer för förberedelserna ifall det värsta skulle hända. hade ungefär samma tema. Jag hänvisar till protokollet. Om man väljer att som ansvarskännande politiker gå ut på det sättet och med det budskapet är det verkligen rimligt att kräva att man har på fötterna. Annars riskerar man att sprida direkta osanningar och helt i onödan oroa medborgarna och störa pågående arbete. Vi har av ansvarigt statsråd hört att pengar finns, till skillnad mot vad som påstods. Förhandlingsmannen arbetar i högsta grad, till skillnad mot vad som har påståtts från interpellanten. Det har också i Dagens Medicins senaste nummer förtydligats när en mycket förvånad förhandlingsman på direkt fråga från journalisten säger att arbetet pågår för fullt. Jag vill uppmana interpellanten att vara försiktig med att sprida uppgifter som kan skada såväl enskilda som saken och att ta reda på fakta innan uppenbarligen felaktiga påståenden görs. Det är bra med de klargöranden som har gjorts. 19 Statsrådet (): Jag gläder mig åt att det trots allt finns en samstämmighet om att det är en viktig fråga, , och att det behövs en bra och bred politisk uppslutning för att få till stånd bra lösningar. Jag välkomnar det beskedet. Jag hoppas att det också ska vara det tongivande i den fortsatta debatten. När det först gäller beredskapen har det vidtagits ett antal åtgärder. Jag kan också passa på att informera om att det kommer att vara en övning i som kommer att genomföras med alla regeringens medlemmar. Det är en del i att se till att vi har en bra beredskap att hantera när en pandemi utbryter. Att öva scenarier tror jag är en oerhört viktig del för att det ska vara en väl fungerande organisation. Beredskapen har det arbetats mycket med. håller också just nu på med att ta fram en plan tillsammans med den lokala och den regionala nivån för hur och när de läkemedel som finns i beredskapslagret ska användas och hur de ska distribueras. Vidare arbetar man med ett IT-projekt för att bygga upp ett nationellt övervakningssystem där man samlar in data för att vi snabbt ska kunna få en samlad bild av hur stort antalet sjuka är och hur tillgången ser ut på resurser, alltså både läkemedel och sjukhusplatser allt för att ha ett så välsmort maskineri som möjligt den dagen det behövs. Vi vet att en pandemi kommer förr eller . Det skiljer lite i intervallerna för när de bryter ut, men de återkommer. Jag går över till frågan om vaccin. Vaccintillverkningen står just , vilket jag också antydde i mitt svar, inför ett teknikskifte, vilket komplicerar den här frågan lite mer än vad som annars hade varit fallet. har produktionen varit äggbaserad. har man utvecklat en teknik för cellbaserad produktion, vilket förenklar mycket, därför att tillgången till ägg också kan brista vid ett pandemiutbrott. Därför är naturligtvis den nya produktionsmöjligheten att föredra. Den fungerar väl i liten skala, men det står två fabriker färdigbyggda i där man ännu inte har fått tillstånd för kommersiell produktion i fullskaleprojekt. Det är självklart väldigt intressant för oss att följa vad som händer med de här båda fabrikerna när de kan tas i bruk och när tillståndsgivningen blir klar. Det är en komplikation i helheten att vi naturligtvis vill ha den bästa tekniken om och när det ska startas produktion i . Det är också så att det finns indikationer på att man kanske kan använda sig av mindre doser, vilket skulle göra att producerat vaccin räcker till fler. Vi följer med intresse de teknikframsteg som görs. Det är naturligtvis så att det är en del av den helhet vi måste bedöma när vi ska bedöma möjligheterna att sätta i gång en produktion på samnordisk basis. är ett litet land, och vi behöver här ett intimt och bra samarbete med våra nordiska grannländer för att möjliggöra en produktion. En ökad produktion behövs på internationell basis, och här måste vara med och ta sitt ansvar. Det är precis det vi gör genom att nu i ett första skede låta fortsätta sitt uppdrag för att ytterligare undersöka möjligheterna, som inte till fullo är utrönta . 20 (): Jag vill också understryka igen behovet av att finna gemensamma former över blockgränserna. Jag litar till fullo på att också har den ståndpunkten. Jag vill ändå i lite större utsträckning fullfölja frågeställningen om hur strategin ser ut när det handlar om planerna och åsikterna. Vill man ha egen produktion av vaccin i ? Det uttryck använde var om och när när det gällde eventuell egen produktion i .