prot · GU0938 · 2006-12-12 00:00:00 — Det handlar om frihet och demokrati, om rätten och möjligheten till utveckling för människor, alldeles oavsett religiös, nationell eller kulturell bakgrund och orientering. Ytterst handlar det om den försoningsprocess som behövs i hela det rike som en gång var det osmanska, från Bihać i nordväst till vid i sydöst. Den processen är inte avslutad. Innan den avslutas kommer vi inte att få den stabilitet som vi vill ha i den delen av världen. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:98 om avdelningen för arbetsmiljökemi i 17 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att säkerställa den långsiktiga och ur arbetsmiljösynpunkt så viktiga forskningen vid avdelningen för arbetsmiljökemi i . Jag instämmer med att frågor som är relevanta för samhället såsom arbetsmiljö är viktiga forskningsområden. Det är också viktigt att sådan forskning håller högsta kvalitet. Därför genomför forskningsråden regelbundna internationella utvärderingar av den forskning som får stöd av dem för att garantera att det är den i internationell jämförelse bästa forskningen som får statens stöd. Avdelningen för miljökemi har under en följd av år fått särskilt stöd för etablering av verksamheten i . har direkt anvisade medel om för stöd till avdelningen för miljökemi. ges dessutom ett tillfälligt anslag om för detta ändamål. Beträffande detta anslag kan sägas att måste alla forskningsprojekt inom ett lärosäte rymmas inom ramen för dess totala budget och följaktligen måste kostnaderna prioriteras inom organisationen mellan de angelägna projekt lärosätet vill driva. Därutöver ska forskarna söka bidrag från externa finansiärer som tilldelar medel efter kvalitetsbedömningar. Det är inte rimligt att riksdag och regering gör bedömningar och prioriteringar av forskning och beslutar om fördelning av medel till enskilda forskargrupper. Forskarna i har möjlighet att söka forskningsbidrag för sin verksamhet genom för mera grundforskningsinriktade delar, och från Verket för innovationssystem, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, samt för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, för de delar av forskningen som mera specifikt rör miljö och arbetsmiljö. tillförs våra lärosäten stora medel. Regeringen fullföljer dessutom de satsningar som aviserades i den forskningspolitiska propositionen 2005. Utöver dessa satsningar ges lärosätena en ytterligare förstärkning så att de får ökade möjligheter att prioritera de projekt som bedöms ha högst kvalitet. tillförs , huvudsakligen riktat mot medicin, teknik och miljöforskning. Även , Formas och FAS får ökade anslag 2007 med 120, 54 och respektive. och högskolor föreslås 2007 sammanlagt få ökade anslag för forskning och forskarutbildning med mer än . kommer anslagen för forskning och forskarutbildning att öka ytterligare. kommer de sammanlagda forskningsanslagen att öka med ca . Härigenom kan svensk forskning få ännu bättre internationell konkurrenskraft. 18 (): Avdelningen för arbetsmiljö, AMK, är en forskningsenhet på vid . bedrivs verksamhet i ett nybyggt laboratorium i . Forskargruppen har mött stora framgångar och har mångårig erfarenhet av forskning inom analytisk kemi och arbetsmiljö. Forskningen har resulterat i nio doktors- och fyra licentiatavhandlingar. utgör forskningsarbetet ett samarbete med medicinare, toxikologer, kemister, aerosolfysiker och specialister inom industrin både i och utanför . AMK:s mål är att forska och sprida kunskap kring risker från giftiga kemikalier med användning i arbetslivet och inom industrin. Enheten utgör en nationell resurs rörande kemikalier inom arbetslivet och tar fram nödvändiga underlag för myndigheter i och utanför . Därutöver ska den utgöra en regional resurs för att medverka till att arbetsplatsundersökningar och arbetsskadeutredningar förbättras och att ett objektivt underlag tas fram. AMK:s arbete befinner sig i framkanten av forskningslinjen och har kommit att bli mycket viktigt för en ständigt förbättrad arbetsmiljö på arbetsplatserna. har AMK arbetat intensivt för att långsiktigt trygga den angelägna forskning som bedrivs i . Efter med ekonomisk ovisshet fick verksamheten vid AMK från och med innevarande år en stabil, långsiktig lösning. 2006 tilldelades den vilket långsiktigt utökades till . Såväl oppositionens partier som regeringspartierna har röstat för utbildningsutskottets respektive arbetsmarknadsutskottets förslag på anslagsnivå när frågan om AMK vid varit upp för beslut i . Min fråga till utbildningsministern är: Vad har gjort att man i årets budget har bestämt sig för att skära ned anslaget som de facto en enig riksdag har beslutat om? Det fanns inga reservationer, utan en enig riksdag beslutade om att man skulle öka anslaget till . skär man helt plötsligt bort det. Min fråga kvarstår. Vad är det som har gjort att man tycker att den här forskningen inte är så viktig att den behöver de pengarna? 19 Utbildningsminister (): Fru talman Det är väl angeläget att vi är alldeles klara över att vi har en gemensam utgångspunkt så långt att forskning om gifter i arbetslivet är en viktig sak. Vi måste sträva mot ett arbetsliv med en sådan miljö att människor inte tar skada av att vara där. Vi har minsann nog problem med frånvaro från arbetslivet ändå. Allt ska förstås göras för att våra arbetsmiljöer ska vara så bra i allmänhet och giftfria i synnerhet som de bara kan. Institutionen i har ett slags grundstöd från staten via . Det kvarstår ju. Det framgår av vårpropositionen , och det är ingen ändring på det i den budgetproposition som den borgerliga regeringen lade fram. De 3,35 miljonerna kommer via att komma till även framöver. När använder begreppet långsiktig är det de pengarna vi ska tala om. Det är de som har varit långsiktiga. Det extra anslag på ytterligare som tillfördes har det aldrig funnits något löfte om att de skulle bli permanenta. För dem bör gälla den huvudprincip som jag också tror att vi djupast sett är överens om. Det är inte jag, och andra politiker som är bäst på att avgöra vilka forskare i och rentav i världen som är duktigast på att identifiera hur man bekämpar gifter i arbetslivet. Den grundprincip vi bör stå för gemensamt är att sådana forskningsmedel ska fördelas i konkurrens. Jag har ett par avslutande poänger. Den borgerliga regeringen har vidgat den ram som forskare kan söka medel ur. Sannolikheten så långt att forskarna i får ytterligare medel också framöver har ökat i den meningen att det finns en större pott att söka ur. Min andra poäng är att såvitt jag har kunnat finna har den socialdemokratiska oppositionen inte i sin skuggbudget tillfört några ytterligare pengar utöver de 3,35 miljonerna. Om anser att det är vi politiker som är bäst på att fördela forskningsmedel generellt har han också en uppgift i sin egen partigrupp att få igenom extraanslaget framöver. Vad jag har kunnat finna har ni inte något sådant yrkande. Avslutningsvis i detta inlägg vill jag säga att jag tror att vi ska vara tacksamma för att verksamheten i bedrivs. Det finns ett grundstöd till den via som finns kvar och förmodligen också därefter. Vad gäller de extra pengarna ska de fördelas i konkurrens enligt min mening. 20 (): Om det inte finns detaljerat i vår budget beror det på att vi har ett budgetförslag som ungefär så här tjockt som jag nu visar med fingrarna i förhållande till regeringens som är av en mycket större modell. Det kan innebära att vissa detaljer inte är klara. Men det är helt klart att i den budget vi lade fram finns det 6,7 miljoner till forskningen i . Vi hade självklart tänkt fortsätta den satsningen. Det är inte så att man kan ge ett tilläggsanslag på eller och därpå dra tillbaka de pengarna och tro att verksamheten ska fortsätta. Det är en ren omöjlighet. Man har redan gett indikationer: Här är de ramar ni kan jobba med i fortsättningen för att lyckas bättre med er forskning. Historiskt är det också viktigt med denna forskning. Den frågan drevs av några här i , och jag var själv med bland dem. Det fanns ingen forskning alls på detta område vid det tillfälle när den sedermera kom till stånd i . Det drevs tillsammans med fackliga organisationer som hade väldigt många medlemmar som man misstänkte skadades av just isocyanater. Därför kom den här forskningen till, och därför behövde den speciella anslag för att den verkligen skulle komma till. Forskarvärlden kände inte det som någon angeläget. Då är det viktigt att politiken går in, pekar och säger: Det här måste vi forska vidare på. Det har man gjort. Därför har man också nått väldigt goda resultat. Det har till och med inneburit att två ISO-certifieringar har kommit till stånd tack vare forskningen i . Den är oerhört viktig ur arbetsmiljösynpunkt. Ministern säger här: Vi vill forska för att få en bättre arbetsmiljö. Jag hoppas att det är så, . Men jag blir väldigt illa berörd när jag kan läsa att man ska lägga ned . Man tar ifrån arbetslivsforskningen 337 miljoner för att man ska få en bättre arbetsmiljö. Man skär 157 miljoner från , och man tar hälften av anslagen i för just isocyanatforskning. Det ger inte de rätta signalerna, som ministern här vill påskina, att man verkligen vill slå vakt om en bättre arbetsmiljö, utan tvärtom. Ytterligare en sak är att efter inlämnandet av min interpellation ringer till min förvåning en journalist till mig från tidningen och säger: Regeringen kommer inte att göra någonting. Det är en presschef hos jag tror att han heter som har svarat på interpellationen till journalisten på tidningen innan jag hade fått svaret. Är det god etik? Är det så det ska fungera i riksdag? Jag blev väldigt upprörd över det och kommenterade det också i tidningen. Jag har med anledning av det också skrivit en insändare. Signalerna från regeringen är inte att man vill satsa på arbetsmiljöforskningen när man lägger , skär 157 miljoner från och tar från forskningen i . Det ser jag och vi från det socialdemokratiska partiet väldigt allvarligt på. Den moderatledda regeringen har talat så mycket om utanförskapet och de 500 000 som är sjukskrivna och förtidspensionärer. Vill vi stoppa inflödet till det vill det också till att vi får en bättre arbetsmiljö. 21 Utbildningsminister (): Vi är överens om en hel del. Det gäller till exempel det som slutar med. En bättre arbetsmiljö är en väg att gå för att bekämpa sjukfrånvaron. Vi är också överens om att det kan finnas fall där det finns områden som forskarvärlden inte har tillräckligt identifierat som en forskningsuppgift och där det kan behövas politiska anvisningar om att en forskning behöver komma till stånd. Då brukar man göra det genom att man garanterar en viss grundfinansiering. Det är just det som har skett i det här fallet och som kommer att fortsätta. Däremot är huvudprincipen att om vi ska ha forskning av så hög kvalitet som möjligt ska tillgängliga medel sökas i konkurrens. Det är därför som extrasatsningen inte fortsätter i meningen att den är öronmärkt. Här går våra verklighetsbilder isär. Enligt vad jag har inhämtat och kunnat läsa i de texter som finns gav den socialdemokratiska regeringen heller inte något besked om att den anslagsnivå som gäller skulle bli permanent. Om vi verkligen menar allvar med att vi vill att forskningen ska bli så framgångsrik som möjligt vad menar vi då? Ska vi vara riktigt seriösa menar vi egentligen inte att några personer i ska ha livstidsgaranti för att de ska få jobba med det här just där. Vi menar att de forskare i och kanske världen som är bäst på att lösa problemet ska få så stora resurser som möjligt. Det är också det svar jag har på mer generella fråga om regeringen är skeptisk till arbetsmiljöforskning. Det vi gör hävdar vi är en kvalitetssatsning. Vi menar att den sektorsforskning som bedrivs på detta område i utvärderingar har visat sig ha kvalitetsbrister. Vi tror att sektorsforskningen ofta blir bättre om den förs samman med den universitetsbaserade forskningen och den forskning som finansieras i konkurrens med annan forskning. Det är det vi gör. Vi växlar sektorsforskningsstöd mot mer generellt forskningsstöd. Den utvecklingen kommer att fortsätta i den meningen att fakultetsanslagen kraftigt ökar, som jag nämnde i mitt ursprungliga svar. Om de forskare tar upp är så duktiga som han säger jag har personligen ingen anledning att ifrågasätta det kommer forskningen att kunna bedrivas i samma utsträckning även i fortsättningen. Då kommer de att vinna forskningsmedel i konkurrens. 22 () replik: Det sista låter betryggande att forskningen kommer att fortsätta. Jag kan inte bedöma hur skickliga forskarna är, men indirekt säger att de har visat för dåligt resultat och därför inte ska ha pengarna. Det sade han i en mening mitt i anförandet. Det är klart att det är möjligt att det är så. Jag kan inte bedöma om forskningen bör bedrivas i , vid , i eller eller någon annanstans. Men de här sektorerna inom arbetsmiljön är oerhört viktiga. I och med att man lägger ned hela , som har en budget på 377 miljoner, och skär ned anslag med 157 miljoner ger man felaktiga signaler. säger: Vi ska inte satsa på sektorsforskningen, utan på universiteten. Men universiteten har inte innan man inrättade sektorsforskningen gjort några ansträngningar på det området, utan har sysslat med annat. Därför är det oerhört viktigt. Statssekretare hävdar i senaste numret av tidningen att universiteten med sina höjda anslag ska ta över arbetsmiljöforskningen. Blir det så? Kan utbildningsministern garantera mig att arbetsmiljöforskningen fortsatt kommer att få lika mycket pengar i de ordinarie universiteten, eller hur jag ska uttrycka det, som den har fått tidigare vid och och i ? Det är min sista fråga. 23 Utbildningsminister (): Avvägningen mellan generellt forskningsstöd och stöd till sektorsforskning är naturligtvis inte något antingeneller. Det finns ett antal specialforskningsinstitut som även vi avser att stödja. Men vår grundhållning på detta område är att den politiska styrningen av forskningen ska bli mindre. Vi ska i högre grad lita till vetenskapssamhällets förmåga att bedöma och prioritera saker på det här området. Självfallet är forskning om arbetsmiljöproblem en mycket viktig sak, där verksamheten i definitivt ska vara omfattande. Jag är övertygad om att det kommer att bli så också. Precis som statssekreteraren på sade är jag övertygad om att en hel del av den forskning som bedrivs på arbetsmiljöområdet och som motsvarar höga kvalitetskrav kommer att bestå. Jag kan säga det med viss trygghet tack vare att ramen för forskning i vidgas rätt avsevärt. Som jag nämnde handlar det om en och en halv miljard i nivåhöjning om vi går till 2008. Det är inte bara min förtjänst, utan också den gamla regeringen som i sin forskningsproposition åstadkom en del av den ökningen. Inom den vidgade ramen är det min övertygelse att omfattande arbetsmiljöforskning kommer att bedrivas också . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2006/07:107 om social snedrekrytering till högskola, universitet 24 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att andelen ungdomar som studerar vid universitet och högskolor varierar kraftigt mellan olika kommuner, hur jag bedömer de växande ungdomskullarnas påverkan på snedrekryteringen och vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska den sociala snedrekryteringen. och jag är eniga om att den sociala snedrekryteringen till högre utbildning ska motverkas. Som regeringen framhöll i budgetpropositionen ska inte den högre utbildningen vara stängd för vissa människor beroende på kön, etnicitet eller någon annan faktor som individen själv inte kan påverka. Enligt högskolelagen ska lärosätena aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Universitet och högskolor har fastställt handlingsplaner avseende perioden 20062008 för hur detta arbete ska ske. Av redovisningar från universitet och högskolor framgår att många insatser görs och att man arbetar på många olika sätt för att främja en bred rekrytering. Regeringen vill särskilt betona vikten av att arbetet med att motverka snedrekryteringen ses på lång sikt och att det bygger på ett helhetsgrepp där alla utbildningsnivåer innefattas. En grundförutsättning är högre kvalitet i grund- och gymnasieskolan. De insatser som regeringen nu gör för att öka kvaliteten i gymnasieutbildningen kommer att ha en positiv inverkan på en breddad rekrytering till högre utbildning. Regeringen har i budgetpropositionen lyft fram behovet av kvalitetssatsningar inom högre utbildning. Den kraftiga expansionen av den högre utbildningen har inneburit att kvaliteten i utbildningen eftersatts . Åtgärder för att förbättra kvaliteten kommer enligt regeringens bedömning också att främja en breddad rekrytering. Med sjunkande söktryck till högskolan har sannolikt en kvalitetssatsning större effekt på rekryteringen än en fortsatt utökning av antalet platser. Med förstärkta resurser till grundutbildningen ges också möjligheter till en effektivare studievägledning. 25 (): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret på min interpellation. Bakgrunden till mina frågor till statsrådet är den rapport från som visar att andelen ungdomar som väljer att studera vidare på universitet och högskolor skiljer sig kraftigt åt mellan olika kommuner i landet. En snabb genomläsning av kommunsiffrorna visar det märkliga i situationen. I är det 79 ½ % av alla ungdomar som studerar vidare. På är det som väljer att studera vidare. I är det och i . Man kan fundera lite över den här statistiken. Är det egentligen ett problem, eller är det bara tillfälligheter? Är det utslag av individens fria val? För min del är det ganska enkelt. Det verkar finnas en begåvningsreserv av ungdomar i många kommuner som inte tas till vara . Jag vägrar nämligen att tro att andelen begåvningar i är fyra gånger högre än i . Jag tror inte att det ser ut på det sättet i . Det finns uppenbarligen andra faktorer som påverkar om unga människor vill eller vågar studera vidare. Det finns begränsningar och hinder. Som socialdemokrat vill jag förändra detta och ge alla ungdomar i vårt land samma chans att förverkliga sina utbildningsdrömmar och sina livsprojekt. pekade i rapporten på ett antal faktorer som påverkar övergångar till högskolan , föräldrarnas utbildningsbakgrund, arbetsmarknadsläget, närheten till en högskola, förändringar i antalet nybörjarplatser och så vidare. Därför blev jag uppriktigt glad över att utbildningsministern svarar att snedrekryteringen ska motverkas. Jag kan därför också lova att jag kommer att följa upp hur regeringen lyckas med ambitionen att minska snedrekryteringen till högre studier. Problemet för regeringen och är ju annars att man inte kan peka på någon egentlig konkret åtgärd eller insats för att minska snedrekryteringen. Tvärtom driver den borgerliga regeringen en målmedveten politik för att göra det trängre, svårare och krångligare att komma in på högskolan . Låt mig ge några exempel. Två av tre utbildningsvägar i framtidens gymnasieskola ska inte ge högskolebehörighet. Det ska bli tusentals färre utbildningsplatser på universitet och högskolor jämfört med det socialdemokratiska budgetalternativet. Intag via 25:4-regeln, som ger vuxna med arbetslivserfarenhet en möjlighet till högre studier, ska stoppas. Det ska bli kraftiga nedskärningar på komvux parat med sämre ekonomiska villkor för vuxnas studiemöjligheter. Det är fyra konkreta förslag från den borgerliga regeringen som kommer att förvärra, inte förbättra, situationen. Det är fyra förslag som begränsar utbildningschanserna mest för dem som redan från början har minst chanser. Jag vill därför följa upp min obesvarade fråga i interpellationen. Har gjort någon egen bedömning av på vilket sätt dessa fyra förslag påverkar snedrekryteringen till högskolor och universitet? 26 i (c): Jag vill tacka för svaret och också för den interpellation om social snedrekrytering som han har ställt. Jag kan bara hålla med om många av de saker som alliansregeringen har lyft fram här. Vi i har varit med om att bygga ut högskolan och göra den tillgänglig för betydligt flera människor än vad den har varit historiskt sett. pekar på fyra åtgärder som alliansregeringen har vidtagit för att stänga vägar in till högskolan. Jag skulle vilja peka på ett antal saker som vi också gör för att öppna. Den enskilt viktigaste delen för att bredda den sociala rekryteringen för alla grupper till högskolan är att grund- och gymnasieskolan gör sitt jobb så att elever i grund- och gymnasieskolan når målen. Det är den absolut viktigaste delen. Vi vet att barn till föräldrar med kort utbildning är kraftigt överrepresenterade i gruppen som inte når målen i och gymnasieskolan. På det sättet är också vägen delvis stängd för de här eleverna när inte grund- och gymnasieskolan uppfyller kvalitetskraven. Det finns några andra viktiga delar när det gäller tillgängligheten till högskolan för unga människor. Jag tror att det, när man tittar på möjligheten till utbildning, var man ska utbilda sig och så vidare, är otroligt viktigt att man känner att det är en god kvalitet på utbildningen. Därför känns alliansens åtgärder för att höja kvaliteten i högskolan oerhört viktiga för att flera ska göra den kalkylen att det lönar sig att utbilda sig. I många familjer och grupper är det fullständigt naturligt att gå vidare till högskolan, men i grupper där det inte är naturligt är det ännu viktigare att den kalkylen går ihop, att det lönar sig, att det är en god kvalitet på utbildningen och så vidare. Det sista jag skulle vilja lägga till är den studiesociala delen och studiemedlen över huvud taget. Vi i alliansen ser det som väldigt viktigt att under den här mandatperioden göra en utredning av den studiesociala delen för att titta på studiemedelssystem och andra delar för att på så sätt öka möjligheten för alla stora grupper som vi vill öppna högskolan för. Jag vill också säga något kort när det gäller att vi skulle stänga vägen till högskolan genom den gymnasiereform som alliansen har aviserat. Först drog vi tillbaka gymnasiereformen 2007, men vi avser att återkomma med mer genomgripande förändringar där en väldigt viktig del är att skapa valfrihet för elever, inte stänga möjligheter på olika typer av program. Vi vill ha kvar en möjlighet att läsa in högskolebehörighet oavsett program. Men vi ska inte heller ställa kravet att man ska göra det just . Vi vill skapa möjligheter att återkomma till den delen. Jag vill än en gång tacka för svaret och lyfta fram att jag tror att den studiesociala utredning som väntar är väldigt viktig. En fortsatt väldigt viktig åtgärd är att höja kvaliteten i högskolan i alla de delar där högskolan är utbyggd i . 27 Utbildningsminister (): sade att han var uppriktigt glad för en formulering i mitt svar. Jag kan kontra med att säga att jag är uppriktigt glad att tar upp denna fråga. Jag tror att vi ständigt behöver påminna oss om vikten av att jobba med detta problem. hade en formulering om att han som socialdemokrat vill att alla människor ska kunna förverkliga sina drömmar och livsprojekt. Jag kan ju bara byta ut socialdemokrat mot liberal och säga exakt detsamma. Om man ska vara seriös påverkas det problem vi nu diskuterar av en mycket lång rad faktorer, boendesegregation, skattepolitik och den så kallade utbildningspremien, det vill säga hur mycket man får ut av att lägga ned tid och pengar på att vidareutbilda sig. Det påverkas av föräldrarnas studiebakgrund och mycket annat. Man kan göra en så lång lista att det blir nästan omöjligt att diskutera därför att alla departement och alla delar av samhället kommer att dras in i debatten. Men man kan ändå skikta ut några saker som är viktigare än andra. Jag vill också tacka för hennes inlägg. Hon fokuserade, liksom jag i svaret, på kvaliteten i de underliggande utbildningarna.