prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — Jag tror att det är bra om vi inte bara tänker i traditionella Amsåtgärder, som inte har gett resultat, utan försöker att hitta lite nya åtgärder. Jag har svårt att se varför inte skulle kunna uppmuntra en sådan sak. 39 () replik: Jag är den förste att hålla med om att Ams och Ams politik inte har varit lyckad. Det finns anledning att på många sätt kritisera den. Men jag förstår inte hur en arbetslös 55-årig skogsarbetare blir anställningsbar om det inte finns åtgärder som gör att den personen blir anställningsbar i tjänstesektorn. Det är faktiskt inte bara att plocka in någon som är sjukskriven, långtidssjukskriven eller långtidsarbetslös och säga: Med hjälp av sänkta arbetsgivaravgifter får du jobb här. Så fungerar det inte i den riktiga världen. Jag vet det, för jag kommer från den del av landet där det finns ett skriande behov av yrkeskunnig arbetskraft, men där det inte går att få fram det på grund av brist på åtgärder. Där bör man ha ett annat regelsystem inom Ams som gör det möjligt att utbilda utifrån den efterfråga som finns. Regeringen skulle kunna medverka till att se till att vi får en förändring av regelsystemet på det sättet. Men jag får inget svar på frågan, mer än att jag kan läsa in att det finns en kritik mot . Drar vi ned på exportstödet kommer vi ändå att öka vår konkurrenskraft internationellt eftersom är ineffektivt. Det är det jag läser in i svar på min fråga. Det är snarare så att stödet ska finnas till för små och medelstora företag, inom framför allt miljöteknikområdet, för att de ska komma ut på den internationella marknaden och vara konkurrenskraftiga. Det är utifrån det behovet som vi borde se det. Jag har hört mycket om möjligheterna för lantbrukarna, och jag delar den uppfattningen. Men i betänkandet och i regeringens proposition finns det inte en konkret åtgärd för hur man ska gå till väga. har förslag på det. 40 Näringsminister () replik: Det är bra om vill öka exportinsatserna. Har ni goda idéer om hur, välkomnar vi det. På miljöområdet har vi både Swentec och miljöbiståndet som en del i försöket att stärka just exporten av miljöteknik. Vi återkommer med åtgärder för att öka de insatserna ännu mer. När det gäller biståndet vore det bra om vi kunde se ett ökat samarbete mellan biståndsinsatser och svenska företag som har god miljöteknik. Då kan vi både förbättra klimatet och se till att svenskt företagande är aktivt i biståndsarbetet. Swentec gör ett jobb när det gäller miljöteknikexporten, och det ska vi utveckla ytterligare. När det gäller bristen på arbetskraft är det som det är socialdemokratiskt styre. Utbildade svetsare är det som fattas mest . Regeringen säger att vi ska en gymnasieskola som har lärlingsutbildning, yrkesutbildning och högskoleförberedande utbildning. Men vi behöver se till att det är lite flera än Ams som finns med i utbildningarna. Det finns andra, inte minst företagen, som kan bidra till yrkeskunnandet. Regeringen vill lägga ut flera av utbildningarna hos företagen och ha olika program så att företagen faktiskt får arbetskraft. När det gäller Ams och åtgärderna har vi dragit ned på de åtgärder som inte har varit effektiva. Det är därför som över en miljon människor står utanför . Jag förstår inte varför svenska skattebetalare ska betala till ineffektiva åtgärder i Amssystemet när vi kan försöka tänka lite nytt och vara lite kreativa för att nå bättre resultat. Svenska skattebetalare ska inte vara nöjda med hur skattepengarna har använts när så många står utanför. Det är precis därför som vi styr om från Ams till konkreta åtgärder, för att förse svenska företag med rätt utbildad arbetskraft. 41 PER () replik: talar sig varm för svenska företag och för företagande. Det uppskattar jag verkligen. Det är en uppfattning som delar i allra högsta grad. säger att det ska vara enklare, roligare och lönsammare att driva företag i . Det låter väldigt bra, tycker jag. Vi får väl hoppas att företagarna också uppfattar det så. Men de förslag som regeringen lägger fram tycker jag inte alls pekar åt det hållet. Det som lyfter fram mycket här i debatten är att man sänker arbetsgivaravgiften speciellt för människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det kan mycket väl vara bra för de grupperna, något som får en positiv effekt just för dem. Men frågan är om det är den åtgärd som verkligen gynnar svenskt företagande och svenska småföretag. Till det är jag mer tveksam. Finansieringen av de här reformerna lägger man ju tillbaka på företagen. Det innebär höjda kostnader för svenska företag. Då är mina frågor väldigt enkla: Hur blir det enklare för svenska företag när regeringen sänker den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgiften, som framför allt gynnar små företag som är hårt konkurrensutsatta? På vilket sätt blir det roligare att driva företag när regeringen drar ned eller möjligtvis helt tar bort Forska och väx-programmet, som ger bidrag till forskning just inom spetsteknik för småföretag? Och på vilket sätt tycker att det blir lönsammare för företagen när man återställer ensamföretagares arbetsgivaravgift för den första person som anställs i företaget? Det är svårt att se att de åtgärder som regeringen genomför gör det enklare, roligare och lönsammare att driva företag i . 42 Näringsminister () replik: Vi har lite olika åsikter om de här åtgärderna. När det gäller att det ska vara enklare kan jag konstatera att vi är överens om att vi måste göra något åt regelbördan så att det blir enklare att vara företagare. Jag träffade en ung kvinna i som sade att hon var så rädd att hamna i fängelse när hon nu hade startat sitt företag därför att hon trodde att hon inte kunde alla regler. Om man har den verklighetsbilden förstår vi att vi måste göra något på regelområdet för att göra det enklare att vara företagare i . Hela det regelverk som vi har kostar av bnp, och då är det klart att det blir både enklare och lönsammare om vi minskar regelbördan för svenska företag. När det gäller att det ska vara roligare och lättare för företag har vi redan gett besked om Forska och väx. ska fortsätta det programmet, och man har redan börjat betala ut pengar till det programmet. Vi tillför dessutom resurser till . Vi tillför 900 miljoner till ytterligare forskning. Det är inte lönt att vi fortsätter med detta Forska och väx. Det var ett misstag i budgeten, vi har erkänt det, och jag tycker inte att det är så farligt om en regering erkänner att man gjort några små fel och sedan justerar det. När det gäller arbetsgivaravgiftssänkningen försöker vi, precis som jag har sagt, att få den så träffsäker som möjligt. Min fråga tillbaka är: Vad gör ni för att alla de som står utanför arbetsmarknaden ska komma in, alla de som inte behövs på svensk arbetsmarknad av någon outgrundlig anledning? Vi tycker att de behövs. Många av dem som har varit långtidsarbetslösa kan behöva få tid på sig för att komma tillbaka igen. De kan behöva lite utbildning, de kan behöva lite coachning och de kan behöva lite matchning för att komma tillbaka. Min fråga tillbaka till er som står här och säger att vi ska öka möjligheterna måste då bli: Vilka är era konkreta åtgärder när det här är fel? Det är bara så vi kan få en vettig debatt. Vi tror på det här. Vi tror på tjänsteföretagen och vi tror på nystartsjobben, därför att vi vill att fler ska kunna jobba. 43 PER () replik: Det är precis som säger, att regeringens satsningar går ut på att ge riktade bidrag till dem som är utanför arbetsmarknaden. Vi är lite tveksamma till att det är rätt metod. Vi tror snarare att det handlar just om det som pratar om men inte genomför, nämligen att skapa ett gott företagsklimat generellt i , så att företagen får möjligheter att ha vinst i sin verksamhet, att anställa människor och att faktiskt få företagen att växa. Där har regeringen inte kommit med några förslag som leder framåt, utan man har snarare försämrat och försvårat för företagen. När det sedan gäller att skapa arbete har i valrörelsen gått ut med ett förslag till en grön omställning av som skulle ge 200 000 nya arbetstillfällen i . Det handlar om effektivisering av energisystemen och det handlar om en stor satsning på förnybar energi. Här föreslår vi de satsningar, reformer och styrmedel som behövs för att få en sådan omställning. talade i sitt anförande om vikten av grön energi och vikten av omställning. Men vilka förslag kommer man med i sitt budgetförslag egentligen? Det enda som man gör är att man inte tar bort den skatteväxling som genomfördes under förra mandatperioden, åtminstone inte skattehöjningarna. Skattesänkningarna tar man bort till viss del. Det enda konkreta förslag som egentligen finns på energiområdet är att elcertifikaten för småskalig vattenkraft ska återinföras. Det för i sin tur med sig att elcertifikaten inte går till andra förnybara energislag som vind, biokraft och solkraft, som drivs av svenska företag och som kan ge många arbetstillfällen i . I stället satsar man pengarna på vattenkraften, som ju är en gammal teknik och inte kommer att ge särskilt mycket utveckling i därför att potentialen är väldigt liten. Att bara prata om en omställning för grön energi och en grön omställning och sedan inte komma med några konkreta förslag, det klingar falskt i mina öron. Jag hoppas att tittar på förslag. Jag tror att du får bättre stöd från oss än från de tre partier du sitter tillsammans med i regeringen när det gäller en grön omställning av . 44 Näringsminister () replik: Jag tror att det är väldigt viktigt att se att vi har ett jättestort problem i vårt land ett stort utanförskap. Det är det som regeringen adresserar. Den opposition som finns, framför allt företrädd av Socialdemokraterna, talar ju mycket om att man har rätt till bidrag. Vi tror att man ska ha rätt till jobb. Det är det som är vår inställning. Det är också därför som vi gör de här rejäla satsningarna, för att människor ska få komma tillbaka till arbetsmarknaden. Företagen är beredda att ta emot alla dessa, men man måste också se att man får en arbetsgivaravgiftssänkning. Det är inget bidrag. Det är en arbetsgivaravgiftssänkning som vi inför. Det är en generell åtgärd. Företagsklimatet är naturligtvis grunden. Det är därför som vi har alla de konkreta åtgärderna. Vi har 3:12, vi har sjuklöneansvaret, vi har de gröna jobben, vi har förmögenhetsskatten, vi har kvinnors företagande, vi har satsningar på och vi har satsningar på forskning. Alla de här åtgärderna riktar sig mot företagen. Utöver det kommer vi att gå vidare med gymnasieskolan för att få en bättre lärlings- och yrkesutbildning. Vi kommer också att gå vidare med att se till att vi ökar den sociala tryggheten för företagarna. Vi kommer att gå vidare med riskkapitalavdrag, med förmånsrätten och så vidare. Alla de åtgärder som vi lägger in, nu och framöver, kommer att rikta sig mot att vi får ett bättre företagsklimat. Jag tycker att det är väldigt bra om vill vara aktivt i detta arbete. Det är klart: Ju flera vi är som vill göra någonting i vårt land, desto större uppbackning har vi för de politiska förslagen. Jag välkomnar den positiva inställning som här visar. Kom med goda idéer, och kom med goda förslag, så ska vi pröva dem! Vi är inte ideologiskt förblindade och tycker att alla goda idéer behöver komma från , utan vi tror att alla kan bidra till ett gott företagsklimat. Vi är fast beslutna att när den här mandatperioden är över och vi ska utvärderas, så ska företagarna känna att det är enklare, roligare och lönsammare att vara företagare i . 45 (): Orsaken till att jag begärde ordet är att gjorde ett angrepp på socialdemokratin i sin replik. Då måste jag naturligtvis respondera. Bidrag, säger hon om socialdemokratisk näringspolitik. Det finns ingen mer angelägen uppgift än att se till att långtidsarbetslösa ungdomar, långtidsarbetslösa över huvud taget, nyanlända invandrare och grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden kommer in på arbetsmarknaden. Därför har vi förstärkta nystartsjobb, som är vida effektivare än de nystartsjobb som regeringen har. De är mycket generösare, de kommer som en skattelättnad, och de kommer att bidra till att företagen anställer. Det handlar alltså inte på något sätt om någon bidragspolitik, utan det handlar om stimulans till företagen att anställa. Avslutningsvis: Det som den här debatten har visat väldigt tydligt, det är att regeringens politik när det gäller stimulans av företagande visar sig bestå av en ordmassa utan like, men med skarpa försämringar för landets småföretag. Detta är någonting som småföretagarnas organisationer nu ser. Då hjälper det inte med att bara tala sig varm för företagandet, när man i praktiken försämrar höjer skatten, försämrar forskning och utveckling, försämrar för exportfrämjandet för småföretagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 5 § Regional utveckling Föredrogs näringsutskottets betänkande 2006/07:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utveckling (prop. 2006/07:1 delvis). 46 (): Alla delar av ser inte likadana ut och har därmed inte samma förutsättningar att utvecklas. För att minska skillnaderna i förutsättningar mellan olika landsdelar bedrivs därför regional utvecklingspolitik, och det är just regional utvecklingspolitik som följande debatt kommer att handla om. I det betänkande som ligger till grund för debatten behandlas dels ekonomiska anslag till utgiftsområde 19 med regeringens budgetproposition som grund, dels motioner från den allmänna motionstiden. Betänkandet slår fast inriktning och mål för den regionala utvecklingspolitiken. Även frågor rörande exempelvis och återförande av vattenkraftsmedel till de regioner där vattenkraften genereras behandlas. Därutöver slår betänkandet fast en ändring i lagen om överlåtelse av en förvaltningsuppgift till en övervakningskommitté. Utskottet föreslår att anta regeringens förslag om ett anslag på totalt till den regionala utvecklingspolitiken och att samtliga motioner avslås. Socialdemokraterna, avstår i utskottet från att delta i anslagsbeslutet. I särskilda yttranden och reservationer beskriver respektive parti från oppositionen de målsättningar och åtgärder som de vill se, och det är förmodligen det som följande debatt kommer att handla om. 47 (): Inledningsvis kan jag tyvärr konstatera att ordförande, tillika ansvarig minister för de regionalpolitiska frågorna, numera inte tycker att de här frågorna är av så pass stor betydelse att man har anledning att vara kvar i kammaren. En gång i tiden, det är i alla fall min upplevelse, betraktade det här som en av sina paradgrenar. Så är det tydligen inte längre. Men saker och ting förändras, och även, tydligen, partiers politik. Vi socialdemokrater anser att det är positivt att den regionala utvecklingspolitiken är inriktad på att skapa tillväxt, en hållbar utveckling och en god service för kvinnor och män i alla delar av landet. Den samlade nationella tillväxten utgörs av summan av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. Detta kan verka självklart, men det är ett stort ansvar som vi tar på oss som parti, ett ansvar som jag inte är säker på att den borgerliga alliansregeringen under moderat ledning vill ställa upp på. Jag tänker senare i mitt anförande ta upp några olika exempel på varför jag har detta tvivel. Alla regioner har olika förutsättningar för tillväxt och utveckling. För att påverka förutsättningarna och i många fall utjämna desamma har såväl staten som kommuner och regioner ett ansvar. Vi anser att de bästa kunskaperna om de lokala förutsättningarna finns just lokalt och inte centralt. Det är därför som vi vill fortsätta utveckla den regionala utvecklingspolitiken. Vi tycker därför att det även ska finnas en demokratiskt styrd, direktvald regional nivå med egen beskattningsrätt i . En bra livsmiljö med ett brett utbud av social service, utbildning och kultur höjer allas livskvalitet och stärker regionernas attraktions- och tillväxtkraft. I vår partimotion, Alla ska med, som behandlas i , har vi gett vår syn på inriktningen av politiken. Vi har där pekat på hur det rekordstora antalet nya jobb och den snabba minskning av arbetslösheten som sker just nu är ett styrketecken för den socialdemokratiska välfärdsmodell som den nya regeringens politik syftar till att försämra. Vi ser därför med oro på hur man från den borgerliga alliansregeringen lägger fram förslag som kommer att försämra, för att inte säga förstöra, möjligheterna till att hela ska leva. Han överdriver, tänker många bland er just . Om det vore så väl, är mitt svar på det. Att ha en väl fungerande regionalpolitik kräver insatser på många områden, områden som inte bara näringsutskottet har ansvar för. Låt mig därför nämna några exempel som enligt min åsikt tydliggör vad som påverkar den regionala utvecklingen. Jag börjar med infrastrukturen. Det är nödvändigt att vi får en satsning på infrastruktur i form av vägar och järnvägar över hela . Den socialdemokratiska regeringens historiska satsning måste därför fullföljas. Bredbandsutbyggnaden är så viktig att den är värd en egen mässa. För oss är det nödvändigt att alla människor ska kunna ta del av den moderna teknikens möjligheter. har vi socialdemokrater genomfört en historisk satsning för att bygga ut högskolan. Det har gett 140 000 flera människor möjlighet att studera på högskolan. Och det har inneburit en högskola som tillväxtmotor i varje län. Inom näringsutskottets område vill vi fortsätta att stimulera en levande landsbygd, grön teknik och en växande besöksnäring. Vi anser att tusentals jobb kan skapas genom det utökade landsbygdsprogrammet och . Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om transportbidraget. Transportbidraget ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd och stimulera till höjd förädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv. Stödets utformning har bidragit till att det träffsäkert och utan störningar i konkurrenshänseende kunnat bidra till industriell verksamhet i landets norra delar till gagn för stabila och varaktiga arbetstillfällen. I den nu gällande och av den socialdemokratiska regeringen föreslagna budgeten för finns det avsatta för transportbidraget. Enligt den borgerliga regeringens förslag för ska anslaget upptas till , vilket är en alldeles för låg nivå. Enligt vår åsikt kommer detta att innebära negativa konsekvenser för näringslivet och de regioner som transportbidraget är avsett för. Vi vill därför, i likhet med vad som föreslås i den socialdemokratiska motionen 2006/07:N362, framhålla behovet av ett bibehållet transportstöd med tillräcklig volym. Jag yrkar bifall till reservation 1 där motiveringen till inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken behandlas. När majoritet nu genom rambeslutet väljer en annan inriktning av politiken än den som vi förespråkar deltar vi inte i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. I detta anförande instämde , , och (alla s). 48 (): Eftersom majoritet har fattat ett annat rambeslut om inriktningen av den ekonomiska politiken än den som har presenterat deltar vi i inte i beslutet om fördelning av anslaget inom utgiftsområde 19 och presenterar inget formellt motförslag till utskottsmajoritetens förslag. Den kanske viktigaste uppgiften för oss politiker är att skapa bra förutsättningar för en positiv samhällsutveckling, så att människor känner sig trygga att leva, verka och bo i samhället. Garanten för en sådan utveckling, om vi vill att hela ska leva och att det ska gälla samtliga medborgare, är de gemensamt ägda och demokratiskt styrda organisationerna som är en så viktig del av den svenska modellen. I näringsutskottets betänkande står det: Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Med det menas att de är attraktiva för kvinnor, män och företag och att nuvarande och kommande generationer erbjuds sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Men förutsättningarna för att hela ska leva handlar inte i första hand om hur fördelningen inom utgiftsområde 19 sker. Det handlar om 13 miljarder. Det kan möjligtvis handla om grädden på moset. För att vi ska uppnå det som beskrivs i betänkandet måste vissa grundläggande förutsättningar finnas för att människor ska kunna bo och företag ska kunna verka i samtliga kommuner. Vi talar om effektiva och tillräckligt starka arbetsmarknadsregioner. Om det ska vara möjligt måste det finnas en fungerande infrastruktur. Det handlar då om vägar, järnvägar och telekommunikationer. Då kan man konstatera att det ser väldigt olika ut i . Det finns brister framför allt på landsbygden. Det är svårigheter att få fram timret till sågverken och massafabrikerna. har i sin budgetmotion presenterat förslag på en förstärkning av insatserna inom infrastrukturen för att göra det möjligt för hela att leva. Men det är också viktigt att grundläggande samhällsservice finns. Det handlar om polis, utbildning, post, arbetsförmedling och försäkringskassa. Här kan vi se en politik som egentligen går stick i stäv med grundtanken i betänkandet. Bristen på poliser ute på landsbygden är ett stort problem och gör det också svårt för företag att nyetablera sig. Otryggheten ökar bland företagen, och otryggheten ökar också bland människor som bor där. Men även neddragningar på och arbetsförmedlingen gör att det blir en centralisering till större regionala orter av dessa verksamheter. Detta innebär att det blir en sämre samhällsservice totalt sett för de boende i de områden som det handlar om när vi talar om regional utvecklingspolitik. menar att om den grundläggande samhällsservicen inte fungerar kommer människor och företag att uppleva otrygghet. Och otrygghet leder alltid till osäkerhet om vad man ska satsa på och göra. Vi kan se en större utflyttning och omflyttning av företag och avfolkning i stora delar av . Regeringens politik är i vissa stycken kontraproduktiv. Det är en politik som kan leda i motsatt riktning än vad som förespeglas i betänkandet. Jag vill belysa det med några exempel. Neddragningen av anslaget till vuxenutbildningen gör att människor inte får det nödvändiga stödet för omskolning när de behöver ny försörjning. Minskningen av anslagen till Ams och har jag nämnt. Det kommer att innebära större svårigheter för företagen att utvecklas och att rekrytera nödvändig arbetskraft. Jag har också nämnt svårigheten att få poliser till landsbygdskommunerna. Och här saknar regeringen helt och hållet en politik för att komma till rätta med det. Den politik som förespråkar och som presenteras i vår budgetmotion ger förutsättningar för att hela ska leva. Vi pekar ut kommunernas och regionernas roll som samhällsbyggare. Genom en satsning på infrastrukturen ger vi möjligheter för att hela ska leva. Inom miljö- och energiområdet ser vi stora möjligheter för skogsnäringen och lantbruket att spela en betydande roll i arbetet för en energiomställning av och en utveckling av landsbygdskommunerna. Inte minst LRF har varit pådrivande i en sådan utveckling. Givetvis blir det ingen utveckling utan lanthandel. I motion 2006/07:N309, yrkande 3, belyser vi vikten av att lanthandeln ges bättre förutsättningar för att överleva. Landsbygdsbutikerna är viktiga för den befolkning som finns i området. För att ta till vara de resurser som finns kvar inom dagligvaruförsörjningen måste flera aktörer samarbeta. Ett sätt kan vara en ökad samverkan mellan kommersiell service och offentlig service. Ett annat sätt kan vara att stödja de mindre grossistföretagen som finns i några av regionerna. Jag passar på att yrka bifall till reservation 2 med anledning av motion 2006/07:N309, yrkande 3. har varit pådrivande för att de regioner som drabbats särskilt hårt av försvarsomställningsbeslutet skulle få ersättningsjobb genom omlokalisering av statliga myndigheter. föreslår en förlängning av omställningsprogrammet och att nya medel tillförs med och . Vi gör det för att vi är ganska övertygade om att omställningen kommer att ta och bli dyrare än vad som har aviserats.