prot · GT0963 · 2006-01-27 00:00:00 — har ändrat den föreskrift som tidigare hade utfärdat mot bakgrund av samma lag. Jag vill uppmana jordbruksministern att se över regeringens förordning. Uppenbarligen gör en annan tolkning än . Det är samma lag och det är samma förordning. har myndigheterna själva ändrat sin föreskrift och gör den här tolkningen av förordningen. Se till verkligheten! Engagera sig i frågan, jordbruksministern! 21 Jordbruksminister (): Vi får en ganska bred debatt, men vi började i ligghallsfrågan. Jag har sagt att jag vill ha ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk. Jag vill ha en levande landsbygd med ett öppet landskap. Men jag menar att vi för att vi ska få det här konkurrenskraftiga jordbruket också måste hålla fast vid våra mervärden. Jag har blivit ännu mer övertygad om det när jag har varit ute med svenska företag på exportmarknaden. Det finns ett intresse hos konsumenterna. Vi måste bara se till att konsumenterna vet vad mervärdena står för. Det går inte att sälja kvalitetskött i , säger man. Det handlar om att vara duktig på marknaden. Jag noterade hur marknadsutvecklingen har varit för ett företag som heter . Det har gått rakt upp . marknadsför under Scanmärket ett kvalitetskött som också har hittat nischer på marknaden. Sedan äter vi mycket nötkött. Vi äter mycket kött över lag, vilket har gjort att vi också har ökat importen. Jag vill se till att vi har svenska köttdjur. Jag vill öka den svenska konsumtionen av just svenskproducerat kött. Sedan diskuterar vi djurskyddet och uppdraget för vår djurskyddsmyndighet. Jag menar att vi inte ska ha regler som är onödigt krångliga och som inte ger oss någonting. Vi ska hålla fast vid djurskyddet, men vi ska inte ha regler som inte ger oss någonting. Jag har noterat att har bjudit in näringen för att diskutera djurskyddsregler och få konstruktiva lösningar på de problem som finns. Jag hoppas att man ska hitta konstruktiva lösningar och att det ska leda till förenklingar och effektiviseringar. Det här är viktigt, och jag har det som en hög prioritet på min dagordning att arbeta för att få ett enklare regelverk och för att kunna pressa kostnader. Är det någonting som ytterligare behöver göras i den delen är jag beredd att ta sådana initiativ. 22 (): Det är inte nog med att alla tillsynsmyndigheter säger att detta är onödigt. Vi har en annan statlig myndighet, nämligen i , som har gett ut en broschyr där man framhåller just djurskötseln på Revingehed som ett föredöme, men det struntar i. Vi har alltså en myndighet som framhäver den, och vi har en annan som förkastar den. Det finns en statlig utredning som heter SOU 2005:51 där man säger: Ta bort onödiga regler som fördyrar men inte ger bättre djurskydd! Och så tar man just ligghallarna som exempel. Man kan fråga sig hur många fler expertutlåtanden som behövs. Jag är en del av det politiska systemet, och därför bör jag försvara det, men jag får allt svårare att göra det. Jag gör som alltfler svenskar, nämligen tappar förtroendet för våra myndigheter, framför allt när de uppträder så oerhört arrogant. De vill inte ens bilda sig en uppfattning på plats. De slår dövörat till vad experterna säger och beslutar utifrån ett antal foton. Man kan fråga sig, fru talman: ska inte ha någon kärnkraft, utan vi ska i stället importera skitig kolkraft. Vi ska inte ha försöksdjur, och sannolikt kommer väl vår läkemedelsindustri att flytta ut. Någon pälsdjursuppfödning ska vi inte ha i , utan vi ska importera pälsskinn från , och vi vet ju hur djurvänliga de är där. Och inte får vi fiska vår flotta ligger still men vi kan gladeligen sälja svartfångad rysk fisk här i . Jag skulle kunna rabbla upp bransch efter bransch. Vi avhänder oss område efter område, och jag frågar: Vad ska vi leva på ? Förlåt, fru talman, men driver Socialdemokraterna ifrån vett och sans. 23 Jordbruksminister (): Jag vill haka på den sista repliken och säga att jag har stor tilltro till de areella näringarna när det gäller att utveckla företag i glesbygd och på landsorten. Vi arbetar just nu med ett nytt miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram där vi ska jobba med konkurrenskraft och olika typer av miljöstöd samt för att generellt kunna stödja småföretagande. Den areella näringen är viktig. Det är klart att vi då ska se till att vi har flexibla system och flexibla regler. Vi ska inte ha regler som inte leder till måluppfyllelse. Har vi regler som inte ger det djurskydd vi eftersträvar, ska vi se över de reglerna och hitta andra regler. Vi ska ha regler som är avsedda att skydda miljön, och gör de inte det, ska vi se till att förenkla. Vi ska ha effektiva bra system, men vi ska hålla i våra mervärden som är säker mat, mat producerad med hänsyn till miljön och med god djuromsorg och etik. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2005/06:197 om vapensamarbete mellan och 24 Försvarsminister (): har i en interpellation på fem sidor med bakgrund och kommentarer ställt fyra frågor till mig om vapensamarbetet mellan och . Jag ska på den korta tid jag har till förfogande försöka besvara dessa frågor så fullständigt jag kan. Innan jag svarar på frågor vill jag dock inledningsvis slå fast att regeringens syn på staten och på ockupationen av de palestinska områdena är väl känd och vägledande för de olika ställningstaganden vi gör. Regeringen söker en fredlig lösning på konflikten i med två stater och en palestinsk stat inom säkra och erkända gränser. Det innebär att vi lägger stor vikt på dialog och kontakter med företrädare för den israeliska regeringen. tvekar vi inte att kritisera övergrepp som begås från någon sida i konflikten. Jag vill framhålla att militära samarbete med relativt sett varken är särskilt omfattande eller intensivt, vilket vill göra gällande. Som jag sade här i kammaren , som svar på en interpellation från , inskränker sig vårt militära samarbete till att vi importerar viss krigsmateriel från . Det gör vi för att säkra vårt svenska försvars möjligheter att klara sina uppgifter. har ingått ett 20-tal samförståndsavtal på försvarsmaterielområdet med andra länder. Det har vi inte gjort med . exporterar inte heller krigsmateriel till . Däremot har ett visst och normalt utbyte mellan och ägt rum . Efter denna inledning går jag över till att besvara specifika frågor. Den första gäller om jag avser att tydliggöra olämpligheten i att svenska militärer deltar i kurser i om så kallade lågintensitetskonflikter där det enligt lärs ut hur såväl civilt som väpnat motstånd mot en ockupation slås ned. deltar i internationella insatser på flera platser runtom i världen. I så gott som alla dessa insatser finns det aspekter av lågintensitetskonflikter, som till exempel situationer med beväpnade folksamlingar, grupper som genomför kidnappningar med mera. När riksdag skickar svenska soldater till internationella fredsinsatser måste de vara väl förberedda och utbildade för att klara av sina uppdrag. Deltagande i internationella konferenser inom olika områden är viktigt i den vidare utbildningen och utvecklingen av vår försvarsmakt. Detta är också fullt förenligt med att vi starkt kritiserar övergrepp som begås mot enskilda i samband med konflikter runtom i världen. Den andra frågan gäller om jag avser att tydliggöra vad de säkerhetsskyddsavtal som existerar mellan och i varje enskilt fall innebär i form av israelisk tillgång till sekretessbelagda svenska uppgifter. har inget övergripande generellt säkerhetsskyddsavtal med . Däremot finns det fyra stycken projektspecifika säkerhetsskyddsavtal som upprättats av . Det har antingen gjorts i samband med upphandling från israeliska företag eller när israelisk industri varit aktuell som underleverantörer till annan industri. Dessa avtal till 2003 reglerar hur sekretessbelagd information ska behandlas. Den tredje frågan gäller om jag avser att utfärda en särskild riktlinje för militärattachén i som särskilt anger att denne inte ska befatta sig med vapenhandelsärenden eller på något sätt bistå svenska företag som har eller eftersträvar vapentekniskt samarbete med . Försvarsattachéerna är anställda och utsända av Försvarsmakten, och den närmare inriktningen av deras arbetsuppgifter görs därför av Must. Jag vill dock återigen understryka att inte exporterar krigsmateriel till . Som jag tidigare klargjort här i kammaren är skälet till beslutet att placera en försvarsattaché i kopplat till den del av den säkerhetspolitiska omvärldsbevakningen som kräver militär kompetens inte till materielsamarbete. Utvecklingen i hade dittills bevakats av vår försvarsattaché i , som var sidoackrediterad till . Men med de senaste årens händelseutveckling, inte minst med tanke på , var det svårt för attachén i att kontinuerligt följa situationen i hela regionen. För att kunna göra det bedömer jag att en attaché med placering i är värdefull. Den fjärde frågan gäller om regeringen avser att tydliggöra att i hänseende till vapentekniskt samarbete inte är att betrakta som vilket land som helst som har sådant samarbete med. Export av krigsmateriel till anses inte vara förenlig med de svenska riktlinjerna och har inte medgivits . Bedömningen av som exportdestination kvarstår under rådande förhållanden. Varje ärende prövas dock från fall till fall. import av krigsmateriel styrs av det svenska försvarets uppgifter, behovet av utrustning och tilldelade ekonomiska ramar. Det gäller därför att tillgodose de svenska nationella intressena på ett optimalt sätt genom att anskaffa materiel av hög kvalitet eller få tillgång till sådan materielanknuten kompetens som Försvarsmakten behöver, till lägsta kostnad och på affärsmässiga villkor. köper dock inte materiel eller därtill knuten kompetens från ett land som är föremål för internationella sanktioner eller embargon eller där en nationell svensk sanktion är beslutad. är inte föremål för någon sådan sanktion. 25 (): Tack, försvarsministern, för svaret. Min interpellation handlar om militära samarbete med ett land som har blivit fördömt av till exempel FN:s i för att bryta mot folkrätten, ett land som gått in i en konflikt på två ockuperade områden där människor dödas av militärmakten. Möjligen ska de lugnande ord som försvarsministern för fram i sitt svar om att samarbete med ett sådant land ska vara begränsat ses i ljuset av den nyhet som har nått oss , att har ett mycket ingående militärt samarbete med ett annat land som sysslar med ständiga övergrepp mot folkrätten i en annan konflikt, , och till och med har tillåtit krigsförbrytare att vara i . I sitt svar säger försvarsministern att hon vill framhålla att militära samarbete med relativt sett varken är särskilt omfattande eller intensivt. Det har hon också sagt tidigare, och det var det som provocerade Palestinagrupperna i att gå igenom all den offentliga dokumentation som finns om samarbetet mellan och i vapenhantering. Då kom man fram till att det som för försvarsministern varken är omfattande eller intensivt består av en rad besök, möten, konferenser och också en rad affärer där inhandlat såväl kompetens som försvarsmateriel från . Jag tänkte ta upp ett par frågor som ställs i min interpellation och som jag vill ha vidare svar på. Den första av dessa gäller det militära besöksutbyte som finns med . I ett svar som har gett till riksdagsledamoten fick man intrycket att det militära besöksutbytet tog slut i och med ett besök av ÖB i . I Palestinagruppernas sammanfattning har man kunnat se att ÖB enligt Försvarsmaktens toppbesöksplanering skulle besöka 2000 och att närmast en skytteltrafik har pågått av militära och militärtekniska besök mellan och , inte minst på Musköbasen. Är detta vad försvarsministern anser är ett visst och normalt utbyte mellan försvarsmyndigheter, eller är det ett omfattande militärt utbyte? Min andra fråga rör den militärtekniska farkost, , som har utarbetat tillsammans med ett franskt företag. I sitt svar i tidigare sade försvarsministern att vi har anlitat ett franskt företag för att leverera en UAV, en obemannad farkost. har i sin tur valt en israelisk produkt. Enligt det dokument som finns tillgängligt planerades israelisk medverkan i detta innan svaret lämnades i och innan flygning gjordes, . Det förefaller märkligt om det skulle ha kommit som en överraskning för berörda myndigheter att UAV-farkosten hade israeliskt ursprung. Ska det svar som försvarsministern då lämnade tolkas som att beställningen inte skulle ha gjorts om det israeliska sambandet hade varit känt tidigare? Min tredje fråga är följande. I ett svar till mig rörande den konferens som den svenska armén har varit på i säger försvarsministern att hon inte tänker klargöra att den typen av konferensdeltaganden är olämpliga. Vi talar alltså om en konferens där svenska militärer har fått information under titlar som Physiology and less than lethal weapons where is it best to strike? I klartext är less than lethal weapons de metallkulor med gummiöverdrag som för vållade en stor diskussion när utrikesminister blev upprörd efter att ha träffat palestinska ungdomar som blivit förlamande av sådana. Ska svenska militärer verkligen lära sig hur man använder sådana och where it is best to strike, var det är bäst att träffa, eller är den typen av samarbete med en ockupationsstat olämpligt? 26 Försvarsminister (): Allra först vill jag säga att jag tycker att det är en obehaglig insinuation som gör när han tar upp frågan om den ryska övningen Snöflingan. Det är inte en fråga som finns med i interpellationssvaret. Jag anser att jag inte har någonting att dölja när det gäller vårt samarbete med ryska militärer. Lika lite finns det någonting att dölja när det gäller på vilket sätt vi har kontakter med . Men är inte Rysslandsfrågan uppe . Jag tycker att det är en obehaglig insinuation att diskutera att skulle vilja ifrågasätta och kränka folkrätt i vårt sätt att hantera våra frågor på försvarsområdet. Det är helt fel, i den delen har regeringen en bestämd hållning som även gäller för mig som försvarsminister. Det finns alltså praktiska skäl till att vi på vissa områden har samarbete med . Vi har inte ett besöksutbyte, besök på högre militär nivå har inte ägt rum sedan konflikterna tornade upp sig ytterligare efter en period som, som man bedömde, skulle ge en mer fredlig utveckling i regionen. Det är det jag har sagt. Jag har aldrig fördolt att vi har ett par produkter i vårt svenska försvarssystem som är israeliska. De är inhandlade, de finns där därför att man har gjort prövningen att det är den teknik vi behöver. Därför har vi naturligtvis också ett visst samarbete i fråga om just de komponenterna. Det är det som också kan föranleda en del av besöken. Det är väldigt överdrivet att kalla det för skytteltrafik. Alla dessa är till för att motivera de investeringar och det kunskapssökande som vi behöver av försvarsskäl i . När det gäller provningen av UAV var det inte någon militärteknisk provning, utan man skulle göra en operativ demonstration tillsammans med och . Kan man använda UAV när man har annan flygverksamhet? Vad är det för säkerhetsproblem och annat? Eftersom vi inte hade en sådan farkost fick man från låna en farkost som hade en israelisk bärare. Det var den teknik som fanns att tillgå. Det handlade alltså om luftvärdigheten. Kan vi använda oss av UAV när det pågår annan trafik? Det var en säkerhetsfråga om det där över huvud taget var något att ägna sig åt. Sedan kommer frågan varför vi ska behöva lära oss om lågintensiv konflikthantering. Jag vill bara ta ett enda exempel. Jag besökte Kosovo efter det att situationen hade varit oerhört allvarlig för befolkningen i några av de serbiska enklaverna men som också hade utsatt vår trupp för allvarliga moment. Då framfördes mycket starka krav på att vi för försvarets insatser, internationella insatser och fredsfrämjande insatser skulle införskaffa sådana här vapen som är icke-dödliga för att kunna använda dem i liknande situationer. Jag tycker att man innan man för in den typen av vapen i ska ha väldigt god kunskap om effekterna, kanske också på platser där är emot hur de används, så att man ser avigsidorna med ett system innan det införs. 27 (): Jag vill varken vara obehaglig eller insinuera något. Jag tror heller inte att jag på något sätt insinuerade att bröt mot folkrätten som land. Däremot var jag tydlig med att det kan ha varit militärer på svenskt territorium, i , som har brutit mot folkrätten, i den övning som har gjorts med den ryska militären. Det är inget speciellt märkligt påstående eftersom även den officiella svenska linjen är att det har begåtts folkrättsbrott i konflikten med och att de har begåtts av ryska militärer. Om det då har varit en militär i som varit väldigt aktiv i är det väl rätt troligt att han också har begått brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Det här ligger lite utanför interpellationen, men det är ändå intressant, därför att det handlar just om frågan hur har två linjer i flera utrikespolitiska sammanhang: en officiell linje, där vi fördömer brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna, och också ett omfattande samarbete med just de stater som bryter mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Gemensam militärövning med är ett exempel, och omfattande militär handel med är ett annat. Det är en ganska märklig politik att säga att vi inte kan sälja vapen till det här landet. Det här landet använder vapnen på ett sätt som vi inte accepterar. Det är inblandat i en konflikt. Därför vägrar vi sälja vapen till det. Men vi köper vapen därifrån. När man argumenterar för den svenska vapenexporten de som brukar göra det brukar det vara just mot bakgrund av att vi måste sälja vapen för att kunna upprätthålla ett starkt försvar i . Logiken måste ju då ge att den man köper vapen ifrån, ja, för den stöder man också uppbyggnaden av en stark militär verksamhet. När vi köper vapen från den israeliska militärindustrin så stöder vi den israeliska militärindustrin. Det skulle jag önska att vi slutade göra. Den här interpellationen väcktes därför att försvarsministern hade sagt i att samarbetet med är varken omfattande eller intensivt. Jag konstaterar att vi kvarstår i olika uppfattningar om vad som är omfattande och vad som är intensivt. Jag har två frågor kvar. Den första rör den militärattaché som finns i . I militär- och försvarsattachéers verksamhet ingår normalt att man hjälper till vid militärsamarbete och vid handel med vapen och militärt materiel. I försvarsministerns svar till mig säger hon att skälet till beslutet att placera en försvarsattaché i är kopplat till den del av den säkerhetspolitiska omvärldsbevakningen som kräver militär kompetens inte till materielsamarbete. Ska jag tolka det som att försvarsattachén i inte hjälper till och inte används när köper vapen av ? Det vore i så fall ett gott besked, för det skulle visa att utnämningen av en attaché i inte beror på planer på att få ytterligare ett militärt samarbete med . Den andra frågan rör den konferens som också tog upp i sitt svar. Vi talar alltså om en konferens där det på programmet står om hur man bäst kan träffa en motståndare, en ockuperad, en demonstrant, en civil orolig grupp eller en grupp personer som står i en olivlund och försöker försvara sina sista träd med less than lethal weapons med inte riktigt, men nästan dödliga vapen. Om vi ska använda den typen av vapen, vilket jag starkt ifrågasätter, är det klart att vi ska lära oss hur de används men är den bästa läraren? Nej, antyder att det inte är så. Vi kanske ska träffa just för att man använder vapnen på ett sätt vi inte vill att de ska användas på. Då föreslår jag att försvarsministern skickar svenska militärer till att träffa offren för de här vapnen snarare än till att träffa dem som använder dem. 28 Försvarsminister (): Jag vill återigen säga att jag inte tycker att tiden eller interpellationen medger att vi tar upp den viktiga frågan om samarbete på det militära området med . Det är en viktig fråga i sig, men den ingår inte i den här frågan, och jag vill därför avstå från den , inte därför att jag inte tycker att jag har svar utan därför att jag tycker att det inte hör till dagens interpellation. Det är nog rätt, som säger, att vi har olika uppfattning om vad som är ett omfattande samarbete. Det är inte ett omfattande samarbete med i den bemärkelse som vi har det med andra länder. Vi har till följd av det inte heller något generellt samarbets- eller säkerhetsavtal med . Sådant förekommer inte. Däremot när det gäller militärattachén är det alldeles riktigt: Han är där därför att vi behöver kunskap om den här mycket viktiga regionen, inte bara för säkerheten i området utan för ett vidare område än så. I den rapport jag har fått framgår att han inte har haft några som helst kontakter med industrin i samband med industribesök. Det hindrar inte, , att jag inte skulle vilja säga att det aldrig skulle kunna komma att förekomma, därför att situationer kan förändra sig, men jag har förvissat mig om att några sådana kontakter icke har förevarit. Han är fullt upptagen med det som är syftet med att vi har placerat en attaché i området. Inte minst de senaste dagarnas utveckling visar ju också att det är ett betydelsefullt område att ha ordentlig uppsikt över och kunskap om. Den andra frågan handlar om konferensen om icke-dödliga vapen. , det var ändå för mig en upplevelse jag gärna delar med mig när jag träffade mina soldater dina med som fanns i Kosovo efter upproret där . De var väldigt upprörda över att inte har den här typen av vapen, som vi då kallar icke dödande men som heter less lethal, som vi alltså inte översätter med nästan dödliga. Dessa vapen innebär ändå att man försätter en människa ur position att göra någonting. Soldaterna ansåg att dessa vapen, med hänsyn till de fredsfrämjande uppdrag man sänds ut på, är en arsenal som skulle kompletteras i den svenska Försvarsmakten. Innan man inför en sådan teknik och sådan materiel, vilket kanske är nödvändigt med tanke på uppgifterna, måste man ändå skaffa sig ordentlig kunskap om hur de kan användas och vilket resultat man får i länder som använder dem. Men vi har ju inte infört dem därför att vi anser att de är riskabla. Det är därför det är viktigt att titta på länder som använder dem. Det betyder inte att vi sympatiserar med dem och deras sätt att använda vapnen. Vi gör det också för att se: Hur tänker de? Hur bedömer de riskerna? Vi vet ju att de här vapnen är riskabla och farliga. Då är det, tycker jag, inte orimligt att Försvarsmakten också försöker skaffa sig ordentlig kunskap i beslutsunderlaget för att se om man verkligen ska rekommendera att detta ska ingå när vi sänder svensk trupp utomlands. 29 (): Koherens är det ord som kommit att dominera utvecklingen av den nya politik för global utveckling som ska stå för i till exempel biståndspolitiken. Tanken är att det man gör på ett område också ska stämma överens med det man gör på ett annat politikområde. Man ska hjälpa ett land att bygga upp demokrati, men man kan kanske inte sälja vapen till det landet om det försvårar utvecklingen till en demokrati. Man ska tänka på att de olika politiska handlingar man gör ska stämma överens. Det är mot bakgrund av just min tro på koherens som jag har väckt den här interpellationen och den här debatten. Jag tror att om vi ska bli lyssnade på när vi kommer med kritik mot folkrättsbrotten och mot brott mot de mänskliga rättigheterna måste vi också i praktisk handling visa att vi inte stöder den typen av brottslighet. När vi importerar vapen från länder som systematiskt bryter mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna blir det ett indirekt stöd till det landet och till det krigsmaskineri som utför dessa brott. När vi deltar i konferenser som handlar om hur man ska använda nästan dödliga vapen mot palestinier det var ju det som konferensen i handlade om blir det en signal om att vi accepterar den typen av krigföring. Jag kan förstå om sådana vapen behövs i det svenska arbetet internationellt, även om jag förstås måste studera frågan vidare.