prot · GT0993 · 2006-03-23 00:00:00 — Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 96 (): Jag vill ge en röstförklaring inför voteringen i det här ärendet. Min förhoppning när jag yrkade återremiss av ärendet vad gäller punkt 23 var att det skulle återkomma i ett omarbetat skick, helst med en samskrivning i utskottet. Så har tyvärr inte blivit fallet, även om en förtydligandemening förts in i majoritetens skrivning. Debatten i frågan har alltför mycket felaktigt hakat upp sig på obligatoriskt medlemskap i studentkår och studentnation. Jag anser att det tydligt visat sig att man väl kan upphäva obligatoriet reellt utan att göra det formellt. Vi har haft en nollösning beträffande nationstillhörighet i så att studenter som inte vill vara med i en nation kunnat registrera sig i en nation med noll avgift och noll verksamhet. Det har fungerat och fungerar bra. av studenterna är frivilligt med i en nation som bedriver verksamhet. Nationsobligatoriet består formellt men inte reellt. Denna lösning är utvecklingsbar även beträffande studentkårer. Jag håller med kritikerna om att det finns grupper av studenter distansstuderande, nätstuderande, äldre studenter, till och med pensionärer som studerar och andra som inte ser någon direkt anledning att bara för att kunna tentera också behöva vara medlem i exempelvis en kår. För de grupperna borde det finnas en nollösning. Varför vill jag nu lösa obligatoriefrågan på det här sättet? Jo, helt enkelt därför att det för studentkårernas verksamhet och funktion, men i än högre grad för de anrika studentnationerna, är av största vikt att de även fortsättningsvis är reglerade offentligrättsligt som utlöpare av eller högskolan. De betraktar sig ju som en del av eller högskolan, och det är i viss mening rätt. En mängd frågor löser sig då enkelt, bland annat skattefrågorna och studerandeinflytandefrågorna frågor som man inte lyckats lösa när det gjorts försök att avskaffa obligatoriet. Vad jag vet är samtliga universitets- och högskoleledningar anhängare av det formella obligatoriet. studentkår, andra studentkårer och studentnationerna i och är alla för ett obligatorium på det sätt som jag här angett, trots vad som sägs i vissa motioner om motsatsen. Jag hoppas att den utredning som lägger fram sina förslag om en modernisering av det så kallade obligatoriet kommer med genomförbara förslag. Jag utgår också från att den regering som sitter efter valet kan lägga fram ett väl genomarbetat förslag direkt till . Jag är övertygad om att de som då kommer att hantera frågan kommer att upptäcka att det inte är det formella obligatoriet per se man behöver angripa utan hur det kan anpassas till den verklighet som råder , att det i obligatoriet måste ges utrymme för en reell exit-möjlighet enligt Uppsalamodellen. Av vad jag sagt framgår än en gång tydligt att jag inte anser att reservationen hanterar ärendet på rätt sätt, varför jag i omröstningen kommer att stödja utskottsmajoriteten. 97 AXEL DARVIK (fp) replik: beklagar sig över att man, som han säger, har trasslat in sig i obligatoriefrågan. Då tror jag inte att riktigt har förstått vad detta faktiskt handlar om. Att man måste kunna få välja om man vill vara med i en förening eller inte är den avgörande invändning vi har mot ett sådant här obligatorium. Det står till exempel mycket tydligt i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna: har rätt till frihet i fråga om frivilliga möten och sammanslutningar. Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Det är väldigt tydligt. Detta är de principer som vi liberaler står bakom. Vi har stöd från fem partier för en sådan hållning. Jag tycker att det är väldigt tråkigt att har hamnat på det ställningstagande han gjort. Det behöver ju inte vara så. Vi vill tillsätta en utredning som gör en väldigt seriös undersökning av hur man kan avskaffa obligatoriet och se till att vi kan ha en bra och fungerande kårverksamhet i . Utredningen ska också beakta just de olika regler som finns, till exempel skatteregler, så att man anpassar dem på ett sådant sätt att det inte drabbar kårerna på ett hårt sätt när obligatoriet avskaffas. Det är just den här rättigheten som varje individ måste ha som vi vill skydda. Där har uppenbarligen hamnat på en annan linje. 98 () replik: De frågor angående föreningsfriheten som Axel Darvik tar upp är ju på olika sätt prövade, även av internationella organ. Man har funnit att den nuvarande ordningen i är väl förenlig med de här konventionerna. Med detta sagt vill jag dock påtala att det jag föreslår är ju att man ska avskaffa det reella obligatoriet genom att ge en exit-möjlighet. Då har man det formella obligatoriet kvar. Orsaken är just att det är så oerhört viktigt, bland annat för att lösa studerandeinflytandefrågorna men även för den studentsociala verksamheten och annat, att studentkårer och studentnationer även fortsättningsvis kan vara utlöpare från eller högskolan och vara offentligrättsligt reglerade. Jag förstår inte riktigt: Om man nu ger en exit-möjlighet så att alla frivilligt kan vara med eller inte vara med, vad återstår då egentligen av obligatoriedebatten? Jag kan bara se en enda anledning till att fortsättningsvis gräva ned sig i den, och det är om man på fullt allvar tycker att det ska finnas konkurrerande studentkårer som universitetsledningarna ska ha kontakt med. Och det vill jag säga: och högskolor är ju benhårt emot att behöva förhandla med väldigt många olika kårer som kommer till dem. De vill ha en samlad organisation på eller högskolan utifrån vilken ett studerandeinflytande kanaliseras. 99 AXEL DARVIK (fp) replik: Jag måste säga att jag är mycket bekymrad. säger: Vad återstår då av obligatoriedebatten? Ja, det som återstår är att man tvingar vissa individer som studerar vid våra högre lärosäten att vara med i en förening. Det tycker jag är ett mycket stort problem. resonerar utifrån en ganska snäv värld i och hur det ser ut just där. Där har man en nollnation, som han kallar det. Då kommer man ju ändå inte undan kravet att man måste vara med i kåren. Nationerna i och är ju specialfall; det finns inte nationer någon annanstans på det sättet. Men där liksom på alla andra ställen finns ju kravet att du måste vara med i en kår. Handlar det om uppgifter som är av den naturen att de borde ingå i lärosätets verksamhet ska de naturligtvis göra det. Antagligen blir det en sådan lösning man hittar när man ser över detta, eller någon annan typ av lösning. Men det är det vi vill göra. Vi vill avskaffa detta tvång som finns för studenterna. 100 () replik: Jag hör vad Axel Darvik säger. Jag har dock väldigt svårt att förstå hur någon, om man ska registrera sig i en kår eller en nation som har noll verksamhet och noll avgift, över huvud taget kan uppfatta detta som ett obligatorium. Det blir ju ungefär liktydigt med att registrera sig vid . Beträffande resonemanget om föreningsfrihet begriper jag inte hur någon kan företräda en så fundamentalistisk ordning att man över huvud taget aldrig ska tvingas vara med i en organisation, om det nu skulle vara så. Då ska väl Axel Darvik föreslå att vi ska upphäva bostadsrättslagen. Man är ju tvingad att vara med i en bostadsrättsförening om man köper en bostadsrätt, man är tvingad att vara med i en samfällighetsförening om man går in i en samfällighet och så vidare. Det finns hur många exempel som helst på att när man är med i ett sammanhang så föreligger ett obligatoriskt medlemskap. Jag förstår faktiskt inte det sättet att angripa frågan. 101 (): förväntas man som riksdagsledamot anpassa sig och rösta med partiet i frågor som anses viktiga av ideologiska skäl. I frågan om kårobligatoriet, som förhoppningsvis kommer att avgöras , väljer jag att avvika från partiets uppfattning för att i stället rösta för förslaget att bevara kårobligatoriet, en för och för universitet och högskolor mycket viktig fråga. Att som utskottsmajoriteten gör här föreslå en principiell avveckling av obligatoriet utan att veta hur skattefriheten ska säkerställas är i mina ögon djupt otillfredsställande. Jag känner ett ansvar för nationernas framtid i . Går man till länder som och får vi veta att nationsväsendet där har blivit något helt annat än det är i . Jag vill inte att det ska bli så i , min hemstad, vars invånare jag representerar i och som har ett universitet med 35 000 studenter. Jag tycker att det hade varit klädsamt om reservanterna i utbildningsutskottet hade kunnat invänta utredarens förslag. Det pågår en utredning som kostar ett antal skattekronor som tickar på. Om en månad kommer utredaren att presentera sina förslag. Jag tycker att det är ganska pinsamt att man inte har kunnat invänta detta. Det kanske är långtgående, radikala förslag som skulle säkerställa det som reservanterna egentligen eftersträvar och önskar sig. Sammanfattningsvis, herr talman, anser jag att det finns goda argument för att bibehålla den nuvarande ordningen med obligatoriskt medlemskap i studentkårerna. Lösningen med obligatoriskt medlemskap är inte den bästa. Den dagen man har säkerställt bibehållen skattefrihet för nationerna, den dagen man har säkerställt studentinflytandet i konsistorium och styrelser på ett trovärdigt sätt kommer jag att vara den första som trycker på avskaffandeknappen i en sådan votering. Den dagen är inte . Därför kommer jag att rösta emot den reservationstext som har utarbetats av utbildningsutskottets miljöpartistiska och borgerliga ledamöter. Jag vill bevara nationerna för studenternas skull och för min hembygds skull. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU17 Skogspolitik. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Djurskydd m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU18 Djurskydd m.m. 102 (): Betänkandet 2005/06:MJU18 är ett motionsbetänkande med många yrkanden som handlar om djurskydd. Underlaget för betänkandet är svar på motioner från allmänna motionstiden och speglar aktuella frågor inom djurskydd och djuromsorg. Det kan handla om tillsynsfrågor av olika slag. Höns- och äggnäring är alltid aktuell för debatt. Hundar och katter förekommer mer och mer i smugglingssammanhang. Det kan handla om exotiska djur, som blir allt vanligare som husdjur i . Det sista och kanske det mest aktuella exemplet i dagens betänkande som jag kan tänka mig när det gäller djurskydd är möjligen pälsdjursnäringen, vars vara eller icke vara i ska debatteras, särskilt minkarnas villkor. Det är några axplock ur dagens betänkande om djurskydd. är det partiernas företrädare som ska framföra sina synpunkter och yrkanden i särskilda frågor och angelägenheter och för majoriteten att avge svar. 103 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 10. har väl ett av världens bästa djuromsorgsprogram och djurskydd. Vi värnar oerhört mycket om våra vänner sällskapsdjuren och också om våra produktionsdjur. Näringen ligger i framkant och bygger mycket av sin verksamhet på forskning. Man vet mycket väl vad som behöver göras för djurens väl och ve. Intresseorganisationerna ligger på med stort engagemang, både vad gäller produktionsdjur och, inte minst, sällskapsdjur. Sällskapsdjuren ökar alltmer i antal. Intresset för till exempel hundar har ökat enormt . Vi moderater mår riktigt illa när djuren far illa. Om det beror på utnyttjande, att människor inte tar ansvar för beteende och behov eller på andra missförhållanden tycker vi att det är förskräckligt. Det behövs en skarp och tydlig lagstiftning för att se till att vi har ett gott djuromsorgsarbete i även fortsättningsvis. Och vi har en god grund för detta. Men det är oerhört viktigt att djuromsorgen bygger på en bra vetenskaplig grund, att man har haft möjlighet att forska och sett på de olika möjligheter som finns att följa djurens beteende. Att låta känslor styra debatten om djur kan vara väldigt lätt, men även känslomässigt väldigt kostsamt. Det är oerhört viktigt att låta vetenskapen ligga som grund. Näringen själv, och då pratar jag om produktionsdjuren, är oerhört aktiv i arbetet. Många branscher tar fram egna program utöver den lagstiftning och de föreskrifter som finns. Jag kan nämna ett sådant, och det är Svensk Fågels senaste program som presenterades i början av detta år. Men det är bara ett bland många. Likväl är den enskilde bonden oerhört engagerad i frågorna. Inte minst den enskilde djurägaren försöker, vad gäller sällskapsdjuren, att följa detta på bästa sätt. Vi moderater tycker att det är oerhört viktigt med den lokala tillsynen, att låta de människor som är i så nära kontakt som möjligt med djuren också ha möjlighet att utöva en god tillsyn. Central byråkrati och centrala myndigheter har på det här området visat sig inte gynna djurens väl och ve utan kanske snarare ställa till det för många näringar och sällskapsdjur. Jag tror därför att det vore bättre att plocka bort särskilda myndigheter på det här området och i stället låta den lokala tillsynen växa. Internationellt är det också oerhört viktigt att jobba med djuromsorgsfrågorna, därför att det är tillsammans över gränserna som vi kan se till att göra detta bättre. Det går inte att bara skapa nationella regler och tro att allting stannar och är bra i . Här pågår en omfattande gränsöverskridande handel eller smuggling av djur som påverkar oss dagligdags. Samarbetet, inte minst inom Europeiska unionen, är oerhört viktigt. Låt oss bara ta ett exempel på ett område där har sprungit i förväg, men där näringen får lida av detta. Det gäller våra värphöns i . ställde om för , och näringen har gjort ett gott arbete med detta. Men får man halka efter eftersom kostnaderna är så pass mycket högre än de är i vår omvärld, och EU väljer inte heller att följa efter i den takt vi vill. pågår förhandlingar, och man talar om en eventuell gemensam omställning 2012, men den kan mycket väl skjutas ytterligare ett tiotal år framåt. Då står näringen på gung. Vem vill inte ha svenska ägg till påsk, herr talman, eller svenska ägg på talmannens vårmiddag? Vi får kanske inte ha det om det fortsätter på det här sättet. Nej, EU-samarbetet är oerhört viktigt. Men låt mig också nämna någon ytterligare reservation som vi har i det här betänkandet. Det är en mängd områden som detta täcker in, bland annat det aktuella område som nämnde, nämligen pälsnäringens vara eller inte vara. kom det indirekta näringsförbudet i form av regeringens proposition, och vi noterade att regeringen med samarbetspartierna och Vänstern hellre ser att vi importerar ett sämre djurskydd från andra länder, eftersom det med propositionen inte följde något förbud mot att köpa päls där vuxit upp med sämre möjligheter till naturligt beteende än i . Det finns heller inget intresse från de här partierna att satsa på forskningen, eftersom den centrala myndighet som man inskaffat för djuromsorgsarbetet har valt att säga nej till olika projekt. Det är högst beklagligt att man också säger nej till jobb i som vi har drygt en miljon människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Man får det inte riktigt att hänga ihop, vare sig det gäller djurskyddet eller jobben, eller forskningen för den delen. Det finns många fler frågor i det här betänkandet. Vi kommer att stöta och blöta dem från olika håll och vinklar. Men jag har valt att yrka bifall till en av reservationerna, även om vi står bakom många fler. 104 (): Vi har ett väldigt gott djurskydd i , och för det ska vi vara stolta och glada. Det säkerställer att svenska konsumenter får livsmedel som är både säkra och trygga och framtagna på etiskt försvarbart sätt. Det finns dock fortfarande mycket att göra för att förbättra djurskyddet. Inte minst gäller det på inspektionssidan och att bygga upp kunskaper ute i organisationen på fältet hos dem som verkligen jobbar med de här frågorna, till exempel våra inspektörer. Men det här kommer vi att få tillfälle att debattera till i den här kammaren. Ett antal av de propositioner som regeringen, likt den senfärdige studenten, har lämnat in så här till täcker just tillsynsfrågorna och det som är väldigt viktigt, nämligen vår gemensamma tillsyn på EU-nivå, så vi kommer säkert att komma tillbaka till de frågorna. Djurskyddet är som sagt bra. Men jag håller med min kollega om att vi inte kan gå så långt i förväg att det innebär att vi slår ut näringar i som har ett bättre djurskydd än kringliggande näringar i andra länder. Det är orimligt att ta fram en lagstiftning som i praktiken innebär att man förbjuder minkhållning i som man inte förbjuder minkpäls. Det finns ingen konsekvens i den politiken. Därför yrkar jag bifall till reservation 10. Här tänkte jag faktiskt lämna den politik som vi normalt sett så ofta pratar om här i kammaren. När vi motionerar i våra partigrupper, i utskottsmotioner och partimotioner, fokuserar vi ofta på just det som rör näringen, som rör djurskyddet när det gäller jordbruket. Men vi ägnar oss i väldigt liten utsträckning åt våra husdjur, eller rättare sagt våra sällskapsdjur, för det finns ju husdjur också i jordbruket. Det som våra kolleger i kammaren motionerar om i de enskilda motionerna visar ett oerhört engagemang just för sällskapsdjuren. Det kanske reflekterar att vi som enskilda individer fångar upp det som ligger folk i allmänhet varmt om hjärtat, och det är hundarna, katterna och ormarna. Jag tänkte faktiskt säga några ord om vardera djurgrupp, nämligen hundar, katter och ormar. Den första frågan som kolleger till mig, bland annat , har väckt är frågan om hundsmuggling. Det är uppenbart att hundsmugglingen till ökar i allt större utsträckning. Senast hade vi ett fall nere i där man försökte smuggla in elva stycken små söta valpar. Här kombineras nog ett oförstånd och en okunskap hos allmänheten med mindre nogräknade individers sökande efter ekonomisk helt enkelt. Det här är en mycket allvarlig och mycket svår problematik. Vi riskerar att få in bandmask och rabies. Det innebär också ett lidande för djuren som smugglas in. Vi ser att det hade behövts krafttag bland annat inom tull och polis för att få stopp på den här typen av hundsmuggling. Nästa fråga som jag tänkte ta upp är den om katterna. En av mina kolleger, , har jobbat extra mycket med frågan. har motionerat om att ha en syn på katten som liknar den vi har på hunden, det vill säga att vi måste ta ett mycket större ansvar för våra katter. Jag tror att det ligger väldigt mycket i den synen. Katten kan inte få springa fritt när den i så stor utsträckning som är en del av stadens och inte landets djur. Vi behöver helt enkelt en bättre tillsyn och ett bättre ägaransvar när det gäller våra katter. Sist de djur som kanske emellanåt ägnas mest utrymme åt på löpsedlarna, nämligen ormarna. Vi får inte glömma att det finns väldigt många seriösa människor som håller reptiler i det här landet. Men de drabbas av alla dem som inte har kunskap och förstånd nog om hur man hanterar sina djur. Jag tycker att det hade varit viktigt att få gemensamma och tydliga riktlinjer för hur kommunerna ska hantera detta med tillstånd eller inte tillstånd att hålla reptiler och få bättre och tydligare regler när det gäller import av reptiler, för här förekommer också ett antal konstigheter. Bland annat får vem som helst plocka med sig tre stycken reptiler från utlandet i princip i fickan. Det kanske inte är en rimlig hantering vare sig för samhället som sådant där djuren kommer in eller för djuren. Med det vill jag tacka för den här debatten. 105 (): För att inte glömma bort det yrkar jag inledningsvis bifall till reservation nr 10. Det här betänkandet handlar om djurskydd och behandlar, som det har sagts, motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Det finns många intressanta ingångar eller områden värda debatt i detta betänkande. Vi har ju fått påbjudet att vi ska hålla korta och kärnfulla inlägg, så att vi hinner med allt och inte blir utan talman . Djurskydd kan ju handla om den stora EU-politiken. Det kan handla om transporter, om djurhållning, om skötsel och om husdjur och sällskapsdjur. Det kan också handla om djurskyddspolitiska frågor som myndigheter, som någon har varit inne på här. Jag vill då ägna åt några av de reservationer som vi kristdemokrater finns med på eller har i betänkandet. Jag har ett starkt minne från valrörelsen . Det handlar om hushållsfolder som vi hade i valrörelsen. Vi hade en punkt där som hette Drägligare livsvillkor för alla kor, grisar och hönor. En deltagare i en debatt som jag deltog i kände sig tydligen väldigt träffad, för han for upp och undrade om vi verkligen menade att alla som har djur och har med djur att göra är småskurkar. Den svenska djurhållningen ska präglas av höga djurskyddsambitioner. En bra skötsel och en god hygien i djurhållningen ger bättre djurskydd men också hög livsmedelskvalitet. En av grundpelarna i ideologi är just förvaltarskapstanken. Den innebär bland annat att vi människor har ett ansvar att vårda och värna om andra levande varelser. Så långt det är möjligt ska djuren slippa att utsättas för stress, smärta, lidande och skador. Vid djurhållning ska också djurens hälsa främjas och hänsyn tas till djurens fysiologiska och beteendemässiga behov. När detta grundläggande nu är sagt måste det tilläggas att i ett internationellt perspektiv har vi i en omfattande och bra djurskyddslagstiftning. Det är givetvis bra men medför extra kostnader och krav för till exempel bönderna i , kostnader som konkurrerande länder saknar. I vissa specifika fall innebär våra regler eller förslag till regler att näringar tvingas till andra länder där djuren har betydligt sämre villkor än i . Det kan ju knappast vara önskvärt vare sig ur ett djurskyddsperspektiv eller ur ett näringspolitiskt perspektiv. Jag vill nu kommentera några av reservationerna i betänkandet. I reservation 10 tas frågan om pälsdjursuppfödningen upp. Denna reservation är ju mycket aktuell eftersom vi har fått en proposition från regeringen om skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning. I går kunde vi läsa om socialdemokratisk splittring i frågan. Ledande socialdemokrater från ger inte mycket för partikongressbeslut och menar till och med att regeringsförslaget är dåligt underbyggt. finns det möjlighet för dessa socialdemokrater att ansluta sig till vår gemensamma reservation om pälsdjur. Vi får ju anledning att återkomma i denna fråga med en mer omfattande debatt än , men vi vill markera vår syn på detta just . På grund av de argument som jag just angav när det gäller djurskyddsreglerna, och även näringspolitiskt, borde regeringen ha avstått från att genomföra den avveckling som kommer att ske och i stället invänta forskningens rön och näringens utveckling. Inriktningen bör vara att driva regelfrågorna främst på Europanivå för pälsdjurens skull och inte att straffa ut den svenska näringen, vilket nu kommer att ske. Som vi hörde i det förra inlägget kunde vi i flera tidningar läsa artiklar om att smugglare än en gång fastnat i den svenska tullen med gömda hundvalpar. På någon bild visades elva valpar som låg i små fickor i någon typ av klädesplagg. Grymt, skulle jag vilja säga. Vi kan läsa i artikeln att efter avslöjandet tillkallades jourhavande veterinär som beslutade att hundarna skulle avlivas. Precis som vi säger i reservation 15 så rapporterar om alltfler fall där hundvalpar har smugglats in under svåra förhållanden. Denna smuggling är självklart oacceptabel ur flera aspekter, inte minst ur djurskydds- och smittskyddssynpunkt. Jag tycker att våra myndigheter agerar förtjänstfullt på flera sätt, inte minst när det gäller information till presumtiva köpare. Tydligt är dock att fler insatser måste göras när det gäller smuggling av djur. Det gäller ökade informationsinsatser och tullens möjligheter att stärka sina insatser. måste också driva på inom EU för gemensamma åtgärder för att stoppa den hemska smugglingen av djur. 106 (): Frågor om djurs rättigheter har hamnat på den samhälleliga agendan i allt högre grad .