prot · GU0940 · 2006-12-14 00:00:00 — Det har vi berört här tidigare. Vi kristdemokrater ser det som självklart att gynna mångfalden, det vill säga både den akademiska högskolan och en mer kvalificerad yrkesutbildning som vi kallar yrkeshögskola. Att socialdemokratin under har stått för en satsning på den akademiska högskolan indikeras nu genom att antalet studenter vid svenska universitet och högskolor minskade . Vi har till och från under debatten talat om den berömda ribban. Det har pratats om var man lägger ribban, om man tar bort ribban eller om man inte har någon ribba alls. Jag kan ofta känna att socialdemokratisk skolpolitik kännetecknas av att man lägger ribban på en nivå och säger: Hoppa! Det är lika för alla. Lägger man den klarar det. Majoriteten här i gör det inte. Det lovar jag. Ja, det tror vi kristdemokrater, men alla kan på olika sätt. De är lika bra, tycker vi, oavsett nivå. har i opposition fört fram en lång rad förslag. Låt mig kort redovisa några av dem. Undersökningar har visat att lärosätena sett sig tvingade att dra ned på lärartid. Vi kristdemokrater har föreslagit en kvalitetsnivå genom att det i högskolans kursplaner läggs in en varudeklaration eller en garanti vad gäller lärarledd tid. Först när en miniminivå läggs fast för det stöd som studenten har rätt till kan studenterna veta att de får det stöd som de har rätt att kräva. En långsiktig grundfinansieringsmodell bör ingå för att minska frestelsen för lärosätena att åsidosätta kvaliteten och för att kunna få en jämn medeltillströmning. Modellen bör också ta hänsyn till kursernas svårighetsgrad, och en högre tilldelning bör ges för till exempel C- och D-nivåerna för att säkerställa en god och gynnsam forskningsanknytning. Det fanns hos den förra regeringen en tendens att vid beslut om universitetsstatus och nya vetenskapsområden ta alltför stor hänsyn till andra skäl än kvalitet. Även en annan aspekt är viktig att lyfta fram, nämligen avpolitiseringen av högskolestyrelserna. Den har berörts väldigt lite, och jag tar därför i anspråk för den. Vi tycker att frågan är mycket viktig. presenterade en rapport som visar att det fanns en överrepresentation av socialdemokratiska styrelseledamöter jämfört med valresultatet 2002. Vad vi vet finns det ingen forskning som styrker att just socialdemokrater är mest lämpade att styra högskolor. I linje med det prickade förutvarande utbildningsminister vid kammarens votering om KU:s granskningsbetänkande efter en KU-anmälan. Därmed kommer vi osökt in på forskningsfrågorna. Forskning är en investering för framtiden, och kunskap är framtida basindustri. Den är vår mest bärkraftiga bro till framtida välstånd. behöver en framtidsinriktad forskningspolitik som ger vårt land de bästa förutsättningarna för kunskapsutveckling och välfärd. har en god position , och för det har vi att tacka framstående forskares insatser . Forskningens frukter skördas på väl rotade träd av kultivering. Nobelpristagaren är en av dem som brukar påminna oss om detta. Att är den ende svensk som fått kan för övrigt stämma till viss eftertanke. Vi har emellertid fortfarande en avancerad forskning och en större andel av forskningens världsmarknad än vår andel av världens befolkning. Fattas bara annat! Om vi med vår plats i och vår historia av framsteg och fred inte låg i topp vore det närmast en skandal. Det som ska få oss att höja på ögonbrynen är inte att vi ligger hyfsat i nivå med likartade länder. Det som ska få oss att höja på ögonbrynen är trenden. Och trenden har tenderat att gå mot att andra länder lyfter sig, ett efter ett, medan vi står och stampar och i vissa avseenden till och med backar. Detta gör att vår relativa position på lite sikt är hotad och därmed också vår plats bland de ledande nationerna. Konsekvenserna blir på så sätt förödande. Med detta sagt kommer vi äntligen till det som på ett tydligt sätt skiljer den nya utbildningspolitiken från den gamla. och vill tillsammans öka basanslagen till lärosätena med ett transparent system som premierar kvalitet, och vi vill öka stabilt . Med högre basanslag kan lärosätena skapa en långsiktighet i fritt vald forskning. Vi vill införa flera doktorandtjänster och postdoktorala tjänster för att förbättra möjligheterna för forskare. Vi menar att riksdag och regering fortsättningsvis måste behandla forskningsfrågorna på ett samlat sätt. Det har tagits en del initiativ, men mer kan göras. och vill ge forskningen större möjligheter genom att anslå mer medel, öka profileringen och utveckla den politiska processen. Den passivitet som präglat den socialdemokratiska politiken ska nu äntligen få ett slut. (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill bara erinra om att den anmälda talartiden överskridits .) Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 160 () replik: Om och den borgerliga alliansen tycker att det är så oerhört viktigt med forskning skulle jag vilja fråga varför de då anslår mindre pengar än vad vi socialdemokrater gör. Nästa fråga gäller högskolestyrelserna. säger att det är oerhört viktigt att de blir fristående. Är det rimligt att en rektor själv utser sin styrelse? Vem ska avskeda rektorn om det uppstår problem? Tycker att samma förhållande ska gälla i näringslivet så att vd:n för själv utser sin styrelse? Är det inte rimligt att ägarna, det vill säga staten i detta fall, har någon form av inflytande när det handlar om så mycket skattepengar? Sedan kan man välja hur styrelserna ska vara sammansatta. Man behöver inte gå den borgerliga vägen och tillsätta alla poster med moderata företrädare. Man kan välja, men att inte ha allmänna företrädare reagerar vi mot. Jag har ytterligare en fråga. Forskningen är jätteviktig, och ett område där är världsledande gäller stamceller. Stamcellerna är viktiga i kampen mot Parkinson, Alzheimer och så vidare. har tillsammans med i lett motståndsrörelsen i mot stamcellsforskning. Jag frågade vid den allmänpolitiska debatten hur man nu ställer sig till stamcellsforskning, och då sade han att ni var överens i regeringen. Jag skulle därför vilja fråga : Har nu lagt sig platt för de andra tre partierna, eller hur ligger det till? 161 () replik: Jag förstår att blir lite orolig när vi börjar prata om styrelsernas sammansättning. I mitt huvudanförande nämnde jag den statistik som tydligt visar hur fördelningen ser ut, inte minst politiskt. Om vi förändrar styrelsernas sammansättning kommer det givetvis att innebära att Socialdemokraternas oproportionerligt stora makt över högskolorna minskar. Jag förstår att det skapar en viss oro. Men här, precis som på många andra områden, litar vi på professionaliteten. Vi litar på människorna. Vi litar på föräldrarna när de ska bestämma sin barnomsorg. Vi litar på våra kolleger i kommunerna när de ska fördela anslag till sina medborgare. Och vi litar också på akademikerna, på rektorerna. Vi tror att det kommer att bli en stor förbättring och ge en betydligt större frihet för universitetsstyrelserna och universiteten. Vi tror att det blir bra. När det gäller forskningens olika delar kan vi naturligtvis gå in på en rad forskningsområden. Jag vill dock fortsätta att hänvisa till att vi inte tänker styra forskningen. Det är inte vår avsikt att göra det. Däremot kan vi hamna i etiska dilemman, och där står vi kristdemokrater fast på ett tydligt sätt. Det gäller ett antal områden. När den debatten kommer är jag beredd att ta den, oavsett vilket område det gäller. Vår infallsvinkel är emellertid att forskningen ska vara fri. 162 () replik: Vi har tidigare pratat om rymden så det är väl inte orimligt att vi också pratar om stamceller som har oerhört stor betydelse för mänskligheten. Jag kan konstatera att fortfarande kommer att ta strid mot stamcellsforskningen och att inte alls hade rätt i debatten om att regeringen var överens om detta. Jag kan bara beklaga detta, för det skapar en stor oro bland alla forskare i som sysslar med stamcellsforskning. Jag skulle sedan vilja återanknyta till frågan om högskolestyrelsernas sammansättning. Jag kan respektera att man tycker att det är för många socialdemokrater, men varför ändrar man då inte sammansättningen på ett annat sätt? Det finns faktiskt behov av att ha företrädare för allmänheten i högskolestyrelserna. Det är inte rimligt att lärosätena själva råder över detta eller att rektorerna gör det. Jag har inte fått svar på frågan om tycker att det är rimligt att vd själv utser sin styrelse. Vem ska avsätta vd:n om det händer något? Hur lätt är det att sitta i en styrelse tillsammans med sin arbetsgivare? Det är ju helt orimligt. Vad blir det då för diskussioner? Vågar man föra fram det man vill? Lärosätena har till största delen protesterat mot detta, vilket man kan se i remissvaren. Man kan alltså konstatera att det fortfarande finns ett motstånd mot stamcellsforskningen. Regeringen är tydligen inte alls överens i den frågan. 163 () replik: När det gäller styrelserna behöver nog läsa på lite. Det kommer att finnas representanter för den så kallade allmänheten, som säger, även i de nya styrelserna. Det kommer att finnas möjlighet för styrelserna att ha lite olika sammansättningar. Vi tror att detta är en bra väg att gå. Vi tror att det kommer att skapa en större frihet. Näringslivet kommer att vara representerat, och den så kallade tredje parten kommer även fortsättningsvis att finnas med i universitetsstyrelserna. Men den socialdemokratiska dominansen bryts härmed. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) 8 § Internationell samverkan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2006/07:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2006/07:1 delvis). 164 (): Internationellt samarbete är naturligtvis både viktigt och bra. Målet med detta politikområde har inte förändrats. Även fortsättningsvis är det att främja frihet, säkerhet, demokrati och välstånd i världen. Det är mål som naturligtvis ställer sig bakom. I propositionen kan vi läsa att det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde är tryggare . Kanske hamnar vi snart i en helt ny säkerhetspolitisk situation i om vi tillåter den serviceplattform som behövs för att bygga gasledning genom . Längre fram i budgeten kan vi läsa att särskild prioritet kommer att ges till insatser i , , västra och eventuellt södra . Det är enligt regeringen också viktigt att knyts till den europeiska säkerhetsstrukturen. Jag hoppas verkligen att gasledningen inte är en del i det. Frågan om gasledningen handlar inte bara om juridik utan också om politik. Det handlar om vilka signaler vi ger till vår omvärld. Om vi passivt väntar och ser vad som händer har alltför mycket investerats i projektet för att det sedan ska gå att stoppa det. Vill vi ha ledningen eller inte? Då ska vi tala om det , i stället för att vänta och se vart vinden blåser . Ur säkerhetspolitisk synvinkel torde det inte vara en fördel att ha en ryskkontrollerad serviceplattform inne i den svenska ekonomiska zonen. Vår nuvarande försvarspolitik bygger på frånvaron av militär närvaro i vårt närområde. Med plattformen kan vi tvingas att ändra inriktning, och det kan innebära helt andra förutsättningar för fördelning av resurser än . Som jag sade tycker vi att internationellt samarbete är bra. I det perspektivet kan det tyckas lite märkligt att vill dra ned på de resurser regeringen anslår till utgiftsområdet. Men saken är den att vi inte accepterar att pengar tas från biståndsbudgeten för att användas till annat, i synnerhet inte , när vi har förstått att biståndsbudgeten skärs ned med en budgetteknisk finess på 1,5 miljarder, som försvinner ut i tomma intet och ingen vet riktigt var. Det är en fråga som vi kommer att diskutera i nästa betänkande. Om regeringen vill utöka budgeten för internationellt samarbete har vi egentligen inget emot det, men om regeringen också vill ha med på tåget får ni ta pengarna någon annanstans ifrån än från biståndsbudgeten. I vårt förslag har vi utgått från den fleråriga budgetplan som tidigare utarbetats av Socialdemokraterna, tillsammans. Av de 150 miljoner som regeringen nu tar från biståndsbudgeten tar vi tillbaka 111. Vi tar inte allt, men vi tar tillbaka pengar där vi menar att förslaget inte är tillräckligt tydligt om vad pengarna ska användas till eller där vi ser annorlunda på frågan. Till att börja med plockar regeringen från biståndsbudgeten för att finansiera bidrag till vissa internationella institutioner. Någon närmare förklaring ges inte. Vi kan av skrivningen i propositionen gissa oss till att det kan handla om utökat stöd till FN för olika fredsbevarande insatser, om EU-ledda krishanteringsinsatser, både civila och militära, eller om någonting annat. Vi vill veta vad medlen ska gå till för att kunna ta ställning till en utökning. Under punkten Information om i utlandet ökas budgeten med , det vill säga med . Tyngdpunkten kommer att ligga på exportfrämjande åtgärder. Vi tar de pengarna till biståndet. Nästa budgetpost är Samarbete inom . Här fyrdubblar regeringen anslaget och tar det från biståndsbudgeten. Vi vet inte vad pengarna egentligen ska gå till. Det framkommer inte i propositionen att de skulle behövas inom det här området. Jag yrkar härmed bifall till reservation. 165 (): Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. 166 Statsrådet (): Vår goda samstämmighet över partigränserna i utrikespolitiken gör att vi kan tala med kraft i internationella forum. Det ska vi värna. Jag ska hälsa från utrikesministern, som ser fram emot att arbeta tillsammans med . Vi är i då globaliseringen ställer nya krav. Regeringen driver en aktiv utrikespolitik och verkar för centrala värden som ökad säkerhet, demokrati, frihet, välstånd och hållbar utveckling. Området kring är ett internationellt föredöme när det gäller den fredliga övergången från kommunism till frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Det finns vissa orostecken, men i stort har utvecklingen varit positiv. är ett av tillväxtområden. De globala hoten är många och komplexa. Terrorism, risk för spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och människohandel hotar vår och andras säkerhet. Det är endast genom att samverka med andra som vi kan bekämpa detta. FN och EU är de främsta forumen för det internationella samarbetet, men även i , och genom vårt samarbete med Nato arbetar vi för att göra världen säkrare. Terrorismen kan bekämpas bara i samverkan med andra. Vi i verkar inom ramen för internationella organisationer som EU och FN för att förebygga och motverka terrorismen, med respekten för rättssäkerheten och de mänskliga rättigheterna som grundförutsättningar. Arbetet med att reducera och eliminera massförstörelsevapen och motverka att de sprids är viktigt. Frågan om och kärntekniska program står högt på dagordningen. Behovet av internationella fredsfrämjande insatser fortsätter att öka. FN har tagit på sig alltfler insatser, liksom EU, med ett ökat antal ESFP-insatser, inte minst på det civila området. Nya insatser kommer att bli aktuella för såväl FN som EU, och Nato. Detta är ett prioriterat område för den nya regeringen. Det sker en breddning av det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet. Det finns en internationell acceptans av att säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter är ömsesidigt förstärkande. Krishanteringsinsatserna har allt oftare mandat som inkluderar såväl militära som civila komponenter, vilket också lägger grunden för en hållbar social och ekonomisk utveckling. Regeringen lägger stor vikt vid att delta brett i freds- och säkerhetsfrämjande insatser med såväl civila som militära komponenter men med tydliga geografiska prioriteringar. Vi ökar vårt engagemang ytterligare, vilket inte minst ökningen på utgiftsområde 6 för internationella insatser vittnar om. FN måste stärkas. kommer att aktivt stödja organisationen i att fatta svåra beslut och agera i situationer som hotar freden och säkerheten. Vi prioriterar den pågående reformprocessen för att värna multilateralismen och stärka FN:s förmåga att möta nya utmaningar. Regeringen kommer att verka för att EU bland annat genom sina krishanteringsinstrument agerar mer kraftigt på den globala arenan. Vi kommer att bidra med personal och andra resurser till EU-ledda insatser på såväl det militära som det civila området. EU:s framväxande förmåga är ett viktigt stöd för FN. har en central roll att spela i främjandet av säkerhet inom sitt ansvarsområde. Den ökande verksamheten i södra och är angelägen och ställer krav på svensk medverkan och resurser. är en viktig aktör för värnandet av de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. samarbete med Nato är betydelsefullt för att bidra till internationell fred och säkerhet. Vi deltar i insatserna i och Kosovo. deltar i EAPR:s säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande arbete. Formerna för det säkerhetsfrämjande arbetet i vårt närområde är av stor betydelse. De måste anpassas till den förändrade säkerhetspolitiska situationen. Arbetet med att främja demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter är angeläget. Här spelar EU:s grannskapspolitik en central roll. Vi prioriterar insatser i bland annat , , västra , och . Uppgiften att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare som råkar i nöd utomlands är en prioriterad uppgift för utrikesförvaltningen. Beredskap finns nu för att hantera större konsulära kriser i samverkan med andra svenska myndigheter. Detta var ett axplock och lite viljeinriktning med tanke på den budget som nu ska fastställa. (Applåder) (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SkU3 Kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb samt andra skattefrågor Kammaren biföll utskottets förslag. SkU5 Anpassningar av energibeskattningen till energiskattedirektivet, m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Alternativa drivmedel m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) 3. res. 2 (mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. SkU6 Ändringar i dubbelbeskattningsavtalet mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU1 Utgiftsområde 1 Punkt 2 (Ikraftträdande av ändrade regler om driftsstöd till dagstidningar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, mp) Votering: 138 för utskottet 127 för res. 1 1 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 16 fp, 17 kd, 21 c För res. 1: 97 s, 16 v, 14 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 32 s, 14 m, 12 fp, 7 kd, 5 v, 8 c, 5 mp Punkt 4 (Hovstat för den blivande statschefen) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 158 för utskottet 104 för res. 2 6 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 16 fp, 17 kd, 7 v, 21 c, 14 mp För res. 2: 99 s, 5 v Avstod: 1 s, 5 v Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 fp, 7 kd, 5 v, 8 c, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 7 (Inrättande av ett jämställdhetsdepartement) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 247 för utskottet 17 för res. 3 1 avstod 84 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 82 m, 15 fp, 17 kd, 21 c, 14 mp För res. 3: 17 v Avstod: 1 s Frånvarande: 31 s, 15 m, 13 fp, 7 kd, 5 v, 8 c, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 8 () 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 164 för utskottet 100 för res. 4 3 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 16 fp, 17 kd, 13 v, 21 c, 14 mp För res. 4: 100 s Avstod: 3 v Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 fp, 7 kd, 6 v, 8 c, 5 mp Punkt 12 (Representation i ) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 251 för utskottet 17 för res. 5 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 83 m, 16 fp, 17 kd, 21 c, 14 mp För res. 5: 17 v Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 fp, 7 kd, 5 v, 8 c, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Punkt 1 (Avveckling av rekryteringsbidrag till vuxenstuderande) 1. utskottet 2. res. (s, v) Votering: 147 för utskottet 117 för res. 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 15 fp, 16 kd, 21 c, 14 mp För res. : 100 s, 17 v Frånvarande: 30 s, 16 m, 13 fp, 8 kd, 5 v, 8 c, 5 mp och (båda m) samt () anmälde att de avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Punkt 1 (Bidrag till allmän förskola) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 1. res. 1 (s) 2. res. 2 (v) Kammaren biträdde res. 1 genom uppresning. Huvudvotering: 150 för utskottet 100 för res. 1 17 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 16 fp, 17 kd, 21 c, 13 mp För res. 1: 100 s Avstod: 16 v, 1 mp Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 fp, 7 kd, 6 v, 8 c, 5 mp Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § (forts. från 8 §) Internationell samverkan (forts. UU1) 167 () replik: Det är möjligt att jag var ouppmärksam, men jag kunde inte utröna riktigt vilka insatser som statsrådet talade om, när det gällde samarbetet inom , när vi fyrdubblar budgeten i fråga om samarbetet inom . Jag har några frågor. Vilka andra insatser inom budgetposten Bidrag till internationella organisationer handlar det om? Du nämnde både civila och militära insatser. Och du talade om FN, om EU och om utgiftsområde 6. Jag upplever att det är en stor sammanblandning av dessa tre utgiftsområden 5, 6 och 7 och att pengar flyttas hit och dit på lite märkliga sätt som jag inte riktigt förstår mig på. Jag har ytterligare en fråga. Vad menar ni med att ska knytas till den europeiska säkerhetsstrukturen? På vilket sätt har ni tänkt er det? 168 Statsrådet () replik: Jag tror att just ställning och betydelse för och vårt närområde absolut inte ska underskattas. Jag tror att har en väldigt viktig roll att spela och att vi kan göra mycket genom att ha fortsatta kontakter och utöka kontakterna framför allt bland studenter och forskare och se till att vi också, inte minst i Sankt , fördjupar och även använder kommunala företrädare och organisationer på många olika sätt. Alternativet är att inte knyts närmare . Vilket får vi då? Därför tror jag att det är viktigt att vi är kreativa och att vi hittar många olika sätt. Det är därför som Östersjösamarbetet blir så viktigt. I Östersjösamarbetet finns en enorm mängd olika samarbetsstrukturer som behöver användas. Ett av huvudsyftena borde vara att knyta närmare just och att vi försöker få en gemensam värdegrund för att lösa gemensamma angelägenheter. Jag håller inte med om att pengar flyttas runt mellan utgiftsområdena 5, 6 och 7 huller om buller, eller hur det nu var som uttryckte sig. Det som jag tror blir en utmaning för både regeringspartierna och hela är att fundera på hur en bra och aktiv utrikes- och säkerhetspolitik ser ut. Hur får vi olika politikområden att samverka? Vi kan inte låta det vara på det sättet att man inom försvarsbudgetens område ägnar sig åt militära insatser helt frånskilt från det område som jag har ansvar för, biståndsbudgeten, utan vi måste hitta möjligheter att länka samman dessa och se att vi har en samstämmig politik på just dessa områden för att ska vara aktivt men också bidra både civilt och militärt. Och dessa insatser måste gå hand i hand på ett annat sätt än vad de har gjort. 169 () replik: De militära insatserna kan väl ändå aldrig finansieras via biståndsbudgeten eller via internationell samverkan? Jag tycker inte att det borde vara så. Men jag tycker inte att jag fick något direkt svar på det.