prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Informationen är alltid tillgänglig oavsett vad det gäller och upplevs inte som någonting man måste lära in. Genom en tangenttryckning kan man läsa , se planen flyga in i och följa dokusåpakändisarnas senaste fadäser i Stockholmsnatten. På tv varvas direktsändningar från med de senaste musikvideorna. Dagens gymnasieelever är födda efter och efter . Den enda supermakt de känner till är har de gudskelov aldrig upplevt. Kunskapen om finns där, men att placera och i ett historiskt perspektiv är betydligt svårare. Få har läst ; ännu färre vet vem var. är för all del ett kul T-shirtstryck. De har en enorm kapacitet att ta in all den information som flödar emot dem, men det ställer också väldigt stora krav på att kunna hantera och bearbeta informationen. Gränsen mellan nära och långt borta suddas ut. De historiska perspektiven blir otydliga. Reflexionen får allt mindre utrymme. Kvalitet och fördjupning får ofta stå tillbaka för kvantitet. , känd portalfigur för verksamheten här i , talar gärna om berättelsens makt. När den äldre generationen för över sina kunskaper till den yngre genom en berättelse, en liknelse eller någonting självupplevt sätts informationen i ett perspektiv. Vi tar den till oss och kan genast sätta den i ett sammanhang. Vi undviker därigenom att upprepa historiens misstag och får inspiration att göra goda val för vår framtid. Berättelsen blir själva bäraren av kunskap och förutsättningen för bildning. Det är genom kulturen som berättelserna samlas och återkommer i olika former, oavsett om det är genom litteraturen, konsten eller teatern. Kunskapsinhämtning handlar inte bara om inlärning av fakta och mottagande av information utan minst lika mycket om att sätta denna information i ett perspektiv. Att reflektera, att kritiskt granska och att bygga sig en helt egen kunskapsbas är centrala begrepp i ett modernt kunskapssamhälle. I den budgetproposition som är presenterad är få områden så detaljreglerade som kulturen. Totalt omfattar utgiftsområde 17 . Beslutsnivån rör sig ändå ofta på summor runt några . Detta är ingen nyhet. Så har det varit länge och traditionellt. Det är naturligtvis en konsekvens av den socialdemokratiska kulturpolitik som så länge har förts en politik som har utgått från pekpinnar och detaljregleringar, en politik som hellre har pekat på politiskt önskvärda lösningar än utgått från att skapa förutsättningar för kreativitet, en politik som har satt politikers förträfflighet före kulturutövarnas professionalism, en politik där välvillighet och förståsigpåande har dominerat och en politik som helt enkelt inte har följt med samhällets utveckling och de människor man sagt sig värna. Den nya regeringens förslag utgår i mångt och mycket från den kunskap och den kompetens som finns på landets olika kulturinstitutioner. Det är förslag som ser institutionerna som nav och dragoxe för ett bredare kulturliv och som inte detaljreglerar exakt hur dessa institutioner ska arbeta, detta oavsett om vi talar om fria entréer för vuxna eller huruvida resurser ska öronmärkas för en viss kulturform, en viss målgrupp eller ett visst år. Det är därför med viss tillfredsställelse jag kan konstatera att det i regeringens budgetproposition finns ett antal tydliga områden där tillfälliga bidrag antingen permanentas eller upphör på grund av att man gör andra prioriteringar. Vi behöver gå från projekt och tillfälligheter till kontinuitet och kvalitativa satsningar. Det är så vi skapar rimliga planeringsförutsättningar och ett gynnsamt kulturklimat. Vi har precis gått in i en ny mandatperiod. En ny riksdag och en ny regering har tillträtt. Det är en ny tid. Det är min förhoppning att vi nu också kommer att se kulturpolitiken utvecklas. I regeringsförklaringen står det: En fri och obunden forskning, fria medier och ett levande kulturliv är grunden för det öppna samhället. Kulturen utvecklar det civila samhället och håller det demokratiska samtalet levande. Kulturen är en omistlig del av ett gott samhälle och bidrar till människors och samhällets utveckling. Jag läser detta med tacksamhet och väljer att se det som ett tecken på att vi nu äntligen får en kulturpolitik som sätter kunskapen, bildningen och reflexionen i fokus. I detta anförande instämde , , och (alla m). 317 () replik: Vi får här höra att nu är det kulturen som ska komma först. Det låter ju bra. Men varför valde då den nya regeringen att inleda med att sänka skatten för att sedan återinföra avgifter på museerna? Och varför valde regeringen, om nu kulturen skulle komma först, att först sänka skatterna och sedan kräva att arbetslösa kulturarbetare skulle betala en högre skatt när de inte hade fått ett arbete igen tillräckligt snabbt? Och detta med befrielse från pekpinnar, det gällde väl inte riktigt public service? 318 () replik: Det är ganska fascinerande att den här regeringen lyckas sänka skatterna och ändå inte lägger mindre pengar till kulturen. När det gäller de fria entréerna handlar det om att prioritera javisst! Att vuxna människor ska gå in gratis på museer går inte före resurser till att trygga det kollektiva minnets bevarande. Det går inte före att öka den fysiska säkerheten för verksamheterna, att öka resurserna till ett professionellt besöksmottagande i form av museipedagogik eller forskning kring de verksamhetsområden som museerna har. Jag skulle i stället vilja fråga : Varför vill ni politiskt fastslå hur museerna ska arbeta med sina besökare? Varför vill ni prioritera museerna i framför övriga landet som inte har gratis inträde? Varför ska vuxna människor som tjänar pengar inte kunna betala eller för ett besök som redan är subventionerat med i genomsnitt ? 319 () replik: Jag skulle vilja svara på frågorna genom att föreslå att ta kontakt med för att höra hur hon ser på behovet av fri entré på museerna i . Hon verkar ha samma uppfattning som vi. 320 () replik: Det finns även andra museer. Konsthallen i har jag varit med och tyckt till om i kulturnämnden där nere. Där är det också fri entré. Det ses som ett viktigt pedagogiskt instrument. Det har man på den konsthallen bestämt. Sådant kan även statliga museer bestämma. Frågan är varför politiker i riksdag ska styra detta genom direktiv. När det gäller fri entré i ser man att fyra av fem besökare faktiskt var . Det är inte barn och unga som detta främst har kommit till godo. En fjärdedel av besökarna bor i utlandet, och nästan fyra av tio besökare bor i . Detta vill lägga mer än på. Vi ser hellre att hela landets museer kan utvecklas. 321 i (s) replik: Först hälsar jag välkommen i kulturdebatten. I behöver vi många goda kulturpolitiker. Vi kan säkert ha intressanta debatter här , dock med olika ståndpunkter. Men så ska det ju vara. Jag är också inne på detta med fri entré. En kort fråga är om ändå inte kan säga att vi har nått åtminstone någon liten framgång med den fria entrén på statliga museer. Det här har ändå varit en stor succé med en mängd besökare. Vi har därmed fått en stor mötesplats bland kulturintresserade och fått besökare som inte fanns där. Det har varit ett mycket stort intresse. Man kommer gång på gång. 322 () replik: Jo, jag kan definitivt se fördelar. Det är bara att konstatera att besöksantalet har ökat oerhört mycket. Men även när det gäller de kulturpolitiska satsningarna tror jag att man måste bestämma sig för prioriteringar. Därför säger vi: Låt fri entré finnas för dem som är upp till ! Jag tror att det är oerhört viktigt. Får man fler barn och unga att besöka inte bara museer utan även teatrar, operascener och konsertsalar får man också väldigt goda ambassadörer när det gäller ett betydligt större nätverk föräldrar, morföräldrar, vänner, bekanta etcetera. Frågan är, , om det är vi här som ska fatta beslut eller om museerna själva ska få fatta beslut när det gäller dem som är . Vi har sagt: Låt museerna själva kunna fatta beslut om det här, precis som man redan kan göra på och landstingspolitisk nivå! 323 i (s) replik: När , , går ut och frågar museerna vad som kommer att hända är svaret att man är oerhört rädd för att tappa besökare. Vi ska väl ändå hålla fram här att det i början fanns en oro för hur det hela skulle fungera. Skulle detta ge något resultat? Det har också funnits en oro för att det kan bli för många besökare. Museerna har verkligen tagit detta positivt och engagerat sig i frågan. Man har gjort museerna till en mötesplats och gjort arrangemang för att ta emot den ökade mängden nya besökare, inte minst besökare från andra kulturer som finns i . Min fråga till blir därför: Är det verkligen så att vi i inte har råd att lägga de här pengarna på de människor som i vanliga fall inte tar del av den kultur som vi i har? 324 () replik: När det gäller museerna är det ungefär som i riksdag. Det är en sak att komma hit. En annan sak är vad som händer när man väl kommer hit. Återigen: Titta på de siffror som presenterar när det gäller besökarna! Fyra av fem är . En fjärdedel av dem bor i utlandet och nästan fyra av tio i . Det handlar, som sagt, om prioriteringar. Är det alltså rimligt att lägga stora pengar på det här området? Ja, det är sant att det här är nästan den enda reformen som genomfördes under det socialdemokratiska styret. Frågan är om detta är den bästa reformen, en reform som gagnar hela kultur, eller om det finns bättre reformer. Vi tror att det finns betydligt bättre vägar att gå. 325 HANS (): Jag ska tala om internationella idrottsevenemang. Det skulle vara bra om regeringen tog initiativ till en samlad diskussion med idrottens organisationer, besöksnäringen, kommunerna och staten med målet att utveckla en modell för att ska kunna vinna hem flera stora internationella idrottsevenemang som en viktig faktor för tillväxt i landet. Det är positivt att få stora idrottsevenemang till . Ett stort antal undersökningar visar att de, förutom den ökade uppmärksamheten, ger betydande intäkter till såväl den arrangerande kommunen som staten. Självklart skänker de också alla idrottsintresserade svenskar glädje och stolthet. Trots den samhällsnytta som de stora evenemangen gör på olika plan är det oftast den arrangerande idrottsorganisationen berörd kommun som ensamma tvingas stå för riskerna. Ett exempel på det är i som enligt den gjorda utvärderingen genererade avsevärda samhällsintäkter men ändå medförde ett stort ekonomiskt avbräck för . Denna situation har lett till att många idrottsförbund säger sig vara tveksamma till att söka arrangörskap för stora internationella mästerskap eftersom de inte vill riskera sin framtida verksamhet. Med tanke på evenemangens samhällsbetydelse bör de inte betraktas enbart som en fråga för idrotten och idrottspolitiken utan lika mycket som en näringspolitisk fråga. Det innebär att alla berörda parter idrottens organisationer, besöksnäringen, kommunerna och staten involveras i diskussionerna och tar sin del av de ekonomiska riskerna och möjligheterna. Den internationella konkurrensen om arrangörskapet för stora idrottsevenemang har hårdnat. I många länder har speciella organisationer med deltagande från olika berörda parter skapats för att stötta vid såväl ansökningar som genomförande av evenemang. Här är på efterkälken. , ordförande i , , ordförande i , och , ordförande i , redovisar i en debattartikel i att internationella idrottsevenemang verkligen kan ge tillväxt. De skriver bland annat om tyska Postbanken som har gjort en studie som visar att i förväntades höja bnp-tillväxten fördelat . Fotbollen förväntades också skapa 40 000 nya arbetstillfällen, varav 10 000 kan bli bestående. Det skriver alltså , och i . I tidningen har också , ordförande i , i en ledare påpekat att det inte bara är de internationella mästerskapen som bidrar till ökad tillväxt utan också återkommande tävlingar, till exempel orienteringstävlingen . , som genomfördes i jag var själv där är världens största orienteringstävling, med 15 000 starter och totalt 30 000 besökare. 1 500 av löparna kom från utlandet. och orten där man genomför tävlingen marknadsförs, och nya jobb skapas i samband med tävlingen. En oberoende undersökning visar att samhällsintäkterna intäkterna för konsumtion från tillresta besökare från i , som hade 25 000 besökare, var . Detta skriver i Svensk Idrott. En marknadsundersökning genomförd av i som beställdes av projektet och Turism i visar nu också att av de drygt 20 000 idrottsturister som var på plats under i gjorde en eller flera resor i landskapet i samband med orienteringstävlingen. Enligt visar Marknadsundersökningar att är en guldkalv som hälsingekommuner kan ha nytta av . av turisterna svarade nämligen att är en plats som de skulle besöka igen som vanlig turist. , projektledare för och Turism i konstaterar att det är en väldigt hög siffra. Hon säger att det med andra ord innebär att drygt 18 000 personer gärna vill komma tillbaka till . konstaterar också att det turistekonomiska inflödet var , vilket betyder i rena skatteintäkter för kommun och landsting. Jag vill mot den bakgrunden uppmana regeringen att bjuda in till en samlad diskussion med idrottens organisationer, besöksnäringen, kommuner och staten med målet att utveckla en modell för hur ska vinna hem flera stora internationella idrottsevenemang som en viktig faktor för tillväxt och utveckling i samhället. Jag hoppas att en sådan inbjudan och tanke vinner bred enighet här i kammare. I detta anförande instämde (). 326 () replik: När det gäller tal om internationella evenemang delar jag uppfattningen fullt ut, det vet . Jag hoppas att vi på ett konstruktivt sätt kan diskutera oss fram tillsammans med idrottsrörelsen hur det här ska gå till. Jag hade egentligen tänkt ställa en fråga om public service, och eftersom någon minister inte finns närvarande blir det min uppgift att ställa den frågan till . Jag är medveten om att står för en annan politik när det gäller public service än vad vi socialdemokrater gör, men också i förhållande till och står för en annan politik. Det handlar mest om finansieringen av public service. Där är det milsvid skillnad. När det gäller sändningstillståndens längd och innehåll har vi förhållandevis lika syn. Eftersom ni fyra partier nu har ett gemensamt ansvar för den förda politiken skulle jag vilja veta av vad motivet är till att efter ett fattat beslut föreslå en ändring av sändningstillståndens längd. 327 HANS () replik: Det motiv som man angav var att det ändå skulle göras en översyn efter halva perioden. Då vill man ta en chans att göra eventuella justeringar. Det var det svar som den dåvarande kulturministern gav på frågan. Det är väl det svaret som får stå när det gäller förändringen. 328 () replik: Det var inte mycket till svar i och för sig av en kulturminister som satt ungefär . Jag är övertygad om att vill vara en del av den styrande majoriteten. När det gäller har jag sett ett uttalande av den nuvarande kulturministern i tidningen där hon generellt sett tycker att det kan ifrågasättas om det är viktigt att public service-bolagen köper in stora dyra sportevenemang. Det skulle innebära att stora delar av befolkningen, om inte public service får göra detta , skulle bli utanför. Alla i hela landet kan ju inte se betal-tv-kanalerna. Min fråga till blir om han delar kulturministerns uppfattning att till exempel eller inte ska sändas i public service-kanalerna. 329 HANS () replik: Det finns inga sådana förslag från regeringen. Det var ett uttalande från kulturministern. Jag själv bedömer det som så att man skulle kunna betrakta stora idrottsevenemang som och den typen av evenemang som varande av public service-intresse. Det är min ståndpunkt. Inga förslag har som sagt kommit om att man skulle sluta köpa in stora idrottsevenemang som och . 330 i (s) replik: har hand om mycket intressanta frågor. Förutom direkta kulturfrågor är det bland idrottsfrågor i detta utskott. tog upp det viktiga med idrotten, och jag vill fortsätta här med en fråga om framtiden för idrotten. Idrottsutövare vill också ta del av våra skattepengar. Vi socialdemokrater gick i den här valrörelsen ut och sade att vi skulle fortsätta med vårt handslag med idrottsmiljarden, och inte bara fortsätta med en utan det skulle fördubblas till 2 miljarder. Vad gäller den borgerliga majoriteten undrar jag om man driver frågan om pengar till idrotten. Vi har hört att det blir 500 miljoner. Men vi vet ingenting om fortsättningen. Vi socialdemokrater såg det som en styrka att man kunde visa att det fanns ett stöd för ersättning till idrotten under hela mandatperioden. Vad blir följden med den borgerliga majoriteten? 331 HANS () replik: Det har gjorts uttalanden som visar att man nu får 500 miljoner i särskild satsning, och det har också sagts att det ska bli lika mycket extra pengar . Det uttalandet har också tagit del av och sagt att hon känner sig nöjd med denna satsning som görs. Såsom jag har hört ska det komma pengar . 332 i (s) replik: Det var intressant att få höra det här från , och jag skulle också framgent vilja höra det från regeringen. Vi har inte fått något klarläggande i denna fråga. Vi vet att det kommer medel , men vi vet inte hur det blir i fortsättningen. Det viktiga är att idrottsrörelsen får medel att röra sig med under hela mandatperioden så att man vet vad som kommer att hända och ske. Det har varit oerhört viktigt för inte minst skolidrotten där idrottsrörelsen har gått in på skolorna för integrationen, för arbetet mot droger och inte minst för tillgängligheten. Vi hoppas verkligen att detta kommer att fortsätta och att man även från regeringshåll kan vidimera det. Jag känner oro i den här frågan för att man bara , i den liggande budgeten, har sagt att det kommer medel för idrotten. 333 HANS () replik: Jag delar åsikten att det är mycket, mycket viktigt att idrotten får pengar under alla år . En lämplig sak skulle kunna vara att ställa en skriftlig fråga eller en interpellation till idrottsministern för att just ta en diskussion i de här frågorna för att få ett klarläggande. 334 () replik: Jag delar uppfattning om betydelsen av att vi får stora idrottsevenemang i vårt land. Som orienterare är det naturligtvis glädjande för mig att än en konstatera att har blivit en succé både för deltagare och för publik och närboende. Jag skulle vilja vidga perspektivet lite och undrar om har några tankar om möjligheterna för att arrangera ett . Då tänker jag på att , alltså , jobbar väldigt intensivt för att få . Kan man då tänka sig att skulle kunna gå in i det arbetet så att vi får ett i ? 335 HANS () replik: Jag skulle bli mycket glad om fick arrangera ett . Däremot har jag svårt att bedöma om kan arrangera i just . Men jag tycker att ska arbeta aktivt för det, bland annat på det sätt jag tog upp i mitt anförande och ha en bred diskussion med de olika intressenterna för att få till stånd möjliga ansökningar om stora evenemang. Visst vore det underbart med ett i . Det vore trevligt. 336 (): Kultur är en angelägenhet för hela samhället. , en karismatisk med stort engagemang i olika kulturfrågor, har uttryckt det så här: Kultur är viktig för varje enskild människa och är det som håller ihop samhället. Det handlar om en skapande kraft som måste ut i antingen den ena eller den andra formen. Det är genom samarbete mellan amatörer och professionella kulturarbetare som man kan bygga ett samhälle. Javisst är kultur välgörande och mer än så. Det är friskvård. Professor har genom forskning i kunnat visa genom uppföljning av 12 000 personer att de som fick del av kultur levde och bättre. Inom vården finns det många exempel på hur en kulturell upplevelse kan verka förlösande. Jag tänker till exempel på den gamle mannen på sjukhemmet som inte hade pratat , och så gjorde han en utflykt till ett lokalt fiskemuseum. Då ser han båtar, han känner doften av tjära och hav, han ler, pekar och säger: Min båt, min båt! Ett annat exempel är hur musik kan verka ångestdämpande och minska behovet av medicinering. Vi anar nog vad sångarglädjen och gemenskapen i körsång kan betyda. har i olika sammanhang pekat på möjligheten att skriva ut studiecirklar på recept. I kulturyttringar som konst, musik, litteratur, film och drama kan man hitta sig själv. Att få tillfälle att skapa kultur är bra för självkänslan och självförtroendet. Stat, region och kommun har därför en oerhört viktig uppgift i att ge stöd till olika kulturella aktiviteter. I anser vi att kulturen ska vara en allemansrätt. Alla människor i ska få uppleva kultur och ha möjlighet att skapa kultur i olika former oberoende av vem man är och var man bor. Vi vet att antalet människor i olika åldrar som känner sig trötta och nedstämda ökar i dagens samhälle. Därför behövs alla positiva motkrafter för att vi ska må bättre. Och kulturen är ett medel som hjälper oss att må bättre. Den kan användas både i förebyggande syfte och som en del av vård och rehabilitering. En god arbetsmiljö ger bra anda hos anställda och företag. Tillgång till kultur på arbetsplatsen eller är något som medverkar till denna anda. Jag vet att det finns företag som vill sponsra kulturen och att det finns kulturinstitutioner som gärna tar emot bidrag. I de flesta länder är kultursponsring en självklarhet. Men i har vi inte tydliga och klara regler för skatteavdrag vid sponsring. Vi får se fram emot lagar och regler som gör det lättare att ge bidrag till kulturen. Till slut ett bevingat ord: Man måste odla sin trädgård. Det är ett uttryck som vi har fått från det franska il faut cultiver notre jardin. Ja, alla vet hur trädgårdsarbete är något som bra för både kropp och själ. Kultur betyder odling. Det är nu en gemensam uppgift för politiker på olika nivåer att se till att kultur i alla dess former får god tillväxt, för då växer vi även som människor och mår bättre, inte bara utan . 337 () replik: Först vill jag välkomna till dagens debatt. Regeringens budget ger ett bra tillfälle för dem som har det bra att få det bättre, men för dem som har det mindre bra blir det sämre. Arbetslösheten beräknas enligt regeringen komma upp i jämfört som Socialdemokraterna beräknar. Arbetslösheten kommer alltså att öka. Jag blev väldigt imponerad när mycket riktigt sade att kulturen är mycket viktig i människors liv, för den är faktiskt mycket viktig. Om , och Eurupides skulle leva skulle de protestera. Den grupp som och jag är överens om är mycket viktig, kulturarbetarna, är 2 300. Av dem är det bara 300 som är fast anställda. De andra har tillfällig anställning. Hur tänker ni att de ska klara det här? Ska de existera eller inte? 338 () replik: Om jag hörde rätt tar upp kulturarbetarnas situation och oroar sig för hur de ska ha det . Jag kan då säga att den nya regeringen verkligen vill satsa på kulturen och utveckla den i alla dess former. Det kommer också att medföra att de som har kultur som yrke kommer att få flera tillfällen att utöva sitt yrke. 339 () replik: Ersättningen från a-kassan försämras, avgiften blir obligatorisk och egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen höjs. Dessa människor har inte arbete året runt. Hur kommer de att klara sig om dessa försämringar införs ? 340 () replik: Jag är inte riktigt inne på de här områdena, men om jag förstått saken rätt är det ändå en marginell höjning av avgiften till arbetslöshetskassan för kulturarbetarna. 341 () replik: När det gäller värdet av kulturen och att kulturen har en läkande kraft delar jag helt uppfattning. Det var ett väldigt vackert och nästan lyriskt anförande som vi fick höra här, och det tackar jag för. Inte desto mindre, oavsett vad som har sagts tidigare i debatten, sänks anslaget till kulturen av den borgerliga regeringen. När det gäller fria teater- och dansgrupper sänks bidraget med nästan 4 miljoner. Det tycker jag är oroande med tanke på det som sade om värdet av den fria kulturen. Dessutom är det ett väldigt stort antal kulturarbetare som drabbas av stora försämringar just genom de förändringar som görs i a-kassan. kanske inte har insett vilka stora förändringar det innebär. Min fråga är: Är inte detta ett orosmoln på och kulturhimmel utifrån ditt anförande? 342 () replik: