prot · GT09111 · 2006-04-26 00:00:00 — Men trots det tror jag att man måste ha en nationell politik. Man måste nog se till att regionerna får liknande förutsättningar. Jag pekar lite på det. För mig går nämligen rätt så mycket av det som händer ute i regionalpolitiken samman med landsbygdspolitiken. Jag vill betona att man ska ge människor ökade möjligheter att ta egna initiativ, men det också oerhört viktigt att de kan delta i beslutsprocesser. Det är viktigt att ha mer närdemokrati. Jag tror att det är väldigt farligt när vi centraliserar. Vi behöver fler människor som blir engagerade i processen. Sedan har jag inget emot att människor startar företag. Jag var inne på nyföretagande och mikroföretag och allt möjligt. Det måste göras. Det är där vi får arbeten. Vi får ju inte arbeten i de stora företagen , utan det är i de mindre företagen. Det handlar om att skapa enkla regler så att människor kommer lite närmare varandra och kan uppleva att de kan göra saker. Det är ju också demokrati. 151 () replik: När jag hör den här repliken från börjar jag återigen bli orolig över att det inte skiljer sig så mycket mellan och . nämner han att det är viktigt att ha med människor i processen, och ett exempel är byalagen. Det håller jag också med om. Men tänk om det visar sig att just detta byalag har kommit på att man behöver ha en alternativ barnomsorg för att slippa köra barnen till stan därifrån, för att alla kvinnor och män som finns och verkar i byn ska kunna ha en fungerande vardag och kunna arbeta i sina företag som anställda eller företagare. Vad säger och hans parti då, när människorna i processen, i byalaget, säger att de vill ha en barnomsorg som inte är ett kommunalt daghem? säger att man ska flytta ned besluten mer lokalt. Ja, men det är ju precis det vi säger. Men varför vill ni då helt plötsligt inte göra det i rovdjursfrågan? När vi kommer till ett konkret exempel gäller det inte. Vad jag menar, herr talman, är att det är så oerhört lätt att i debatten pedagogiskt och retoriskt tala om människor, individer och byalag och om att man ska flytta ned beslut. Men ni gör ju inte det i praktiken, i den andra politiken. Men jag är oerhört glad om vårt arbete i faktiskt kan få er att ändra på det synsättet. 152 () replik: Jag inledde mitt anförande i talarstolen med att prata om kapitalets kortsiktiga logik. Vi ser också klart en koncentration av makt, och det tror jag att många upplever. Det är viktigt att vi kan bryta den makten. Det vill kanske inte direkt, men i vill vi det. Vi vill att fler människor ska vara med i processerna också när det gäller ägandet, när det gäller inflytande i företag och så vidare. Sedan kan jag säga att jag som person tycker att det kan vara väldigt bra om man ordnar kooperativa lösningar i till exempel ett samhälle, en kommun. Vi kan se glesbygdsområden där man inte kan ha en skola. Men människorna vill ha kvar sin skola. Den är en förutsättning för att de ska stanna kvar. Jag tror att man då genom kooperativ kan ha kvar skolan när människor går samman. Det är jag väldigt positiv till. Vi har däremot kanske inte varit så positiva till rent privata skolor i mitt parti. Men det finns många alternativa lösningar som vi tittar på. Där tror jag att vi är rätt överens i . Det går att hitta bra lösningar. Det går att hitta bra lösningar för en fungerande service, att vi kan ha polis ute på landsbygden, och så vidare. Det finns många bra exempel på det. 153 (): Jag har under debattens gång upptäckt att jag hör till ännu en minoritet. Jag hör till den minoritet som inte verkar vara med i . Jag kan inte referera hur trevligt det är i den kommittén, men det ska nog gå bra ändå. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det är ett ganska positivt läge för landsbygden just . Via gemensamma krafter, krafterna i och via det är inte ofta jag ger den elogen till regeringen, men lyssna nu det förslag regeringen har lagt fram där man utlovar 1 miljard i LBU-programmet finns ett läge där mycket stora resurser kommer att komma landsbygden till del. Det är också ett läge där vi skickar en signal. Vi visar landbygden: Ni behövs, och vi är beredda att satsa på dem som bor på landsbygden. Det ger oss oerhört stora möjligheter framöver. Det är möjligheter som är oerhört viktiga för . De är centrala om vi ska få fler människor i arbete, en hållbar utveckling och en tillväxt i det här landet. LBU-programmet är, som har sagts här innan i debatten, inte lösningen på allt. Även om det hörs positiva tongångar från landsbygden och vi kan se all den skaparkraft och entreprenörsanda som finns så finns det också problem. Det finns mycket frustration bland de människor som bor på landsbygden. Man är frustrerad över att när man kör till jobbet eller när man ska få transporter till sitt företag så ser vägen ut som ett tvättbräde. Det gäller inte minst nu i tjällossningstider. Där jag kommer ifrån har vi nu i och för sig bara haft en tjällossning. Normala vintrar brukar vi ha en tre, fyra stycken. Det är återigen lite mer positivt för landsbygden, men det är inget vi kan påverka här. Man är också frustrerad över sin uppkopplingshastighet när man ska använda sin dator. Man är frustrerad över att strömmen går med ojämna och jämna mellanrum. Man är frustrerad över att offentlig och kommersiell service försvinner. Även jag hör till dem som ser att det finns mycket positivt. Men den frustrationen måste vi ta till oss. Vi måste med gemensamma krafter se till att det förändras. Det måste bli en bättre infrastruktur och bättre villkor för företagen och företagarna på landsbygden. Det är endast därigenom som vi kan få en än mer levande landsbygd. Ett skapande av ett hållbart handlar inte i första hand om att bevara utan om att utveckla och få en tillväxt i de verksamheter som gör att vi kan bruka utan att förbruka. Därför är det oerhört viktigt att det LBU-program som sedan kommer är fokuserat på de verksamheter som har en produktion och tillväxt. Men det gäller också att se till att hålla det landskap vi har öppet runtom i landet. Det handlar om ett tydligt fokus från vår sida på att utveckla och inte konservera. Jag ska återkomma lite till näringspolitiken. För att vi ska få det nästa steget i utvecklingen på landsbygden handlar det om makt. Det handlar om att släppa ifrån sig makt ut till människor i vardagen. Vi ska släppa ifrån oss makt från det här huset, från , från länsstyrelser och från kommuner. Det handlar om att ge människor chansen att kunna vara med och påverka i sin vardag. De ska kunna vara med och påverka var bostäderna ska ligga. Vi ska inte från det här huset styra i vilka strandnära lägen som det kan finnas en utveckling. Det ska människorna ute i landet kunna vara med och bestämma. Det handlar om att släppa ifrån sig makten i en del av de frågor som nästa debatt i den här kammaren handlar om, jaktfrågor och rovdjurspolitik. Det handlar också om att släppa ifrån sig makten över medlen för satsningar runtom i landet. Jag kommer från , där jag hoppas att regionförsöket ska permanentas. Vi i får bestämma mer om pengarna. Det gäller till exempel pengarna till vägarna och hur de ska fördelas. Det kan endast ske genom att vi visar att vi har förtroende för dem som finns och verkar på landsbygden och ger dem makt. Vi måste ge dem makt över sin egen vardag och att utveckla landsbygden utifrån de lokala förutsättningar som finns. Landsbygden har mycket likartade problem runtom i landet. Men landsbygden ser inte likadan ut överallt. Vi måste ge människor möjligheter att kunna påverka. Jag ska återkomma till frågan om nästa periods LBU-program. Det är en tydlig signal från . Vi vill se enklare regler och begränsningar av antalet åtgärder för att den administrativa bördan ska bli så liten som möjligt, som har berörts tidigare i debatten, för den enskilde företagaren, användaren eller vad man än må kalla det. Den administrativa bördan ska också stå i proportion till den utdelning man får från programmet. Har vi alltför krångliga regelverk är risken större för avvikelser vid kontroll. Därmed kanske man råkar ut för en återbetalning av redan utbetalda ersättningar. Effekten om vi har alltför krångliga regler är att miljövärden kan gå förlorade, eftersom det inte är värt risken att ta stegen och göra satsningen. Därför är det centralt för oss att vi får enkla och tydliga regler. Via LBU-programmet kan vi också ytterligare slå fast de gröna näringarnas betydelse för som helhet. En positiv inställning i programmet till näringarnas tillväxt och de tjänster som levereras är ett måste. De gröna näringarna är motorn i landsbygdsutvecklingen. En tydlig prioritering på åtgärder kopplade till jordbrukets tillväxtmöjligheter är central för del. Som vi alla säkerligen är väl medvetna om står de gröna näringarna inför en övergång. har man kanske framför allt fokuserat på livsmedels- och skogsråvaruproduktion. Nästa steg är att bli producenter av framtidens hållbara energikällor. Det kan vi via LBU-programmet också bistå. Från sida är det en central del att se till att eventuella övergångseffekter inte äventyrar en framtida produktion av bioenergi. Avslutningsvis har jag med detta anförande försökt att visa på att det kommande landsbygdsprogrammet är en unik möjlighet att skapa goda förutsättningar för en positiv och hållbar utveckling av lantbruks- och landsbygdsföretagen i . Men låt oss inte fastna i det. Låt oss fatta beslut i det här huset som släpper loss allt det engagemang och den skaparanda som finns på landsbygden. Det är vår tydliga målsättning från inte bara under den här programperioden. Det gäller också när vi förhoppningsvis får ta hand om landsbygdsfrågorna efter valet . Jag instämmer i yrkandet på bifall till reservationerna 5 och 44 som gjorde. 154 (): Herr talman och ledamöter! har av erfarenhet av jordbrukspolitik bakom sig. Kanske startade jordbrukspolitiken när utnyttjade kyrkan och talarstolarna till att komma med råd om jordbruk och boskapsuppfödning. Egentligen har den grundläggande målsättningen hängt kvar väldigt . Det handlar om att på olika sätt stimulera livsmedelsproduktionen. Under förra århundradet byggdes det i och i våra grannländer upp detaljerade regler och regleringssystem just för att gynna livsmedelsproduktionen. Det var ett stöd till traditionell produktion inom jordbruket. Men börjar en hel del saker att hända. En ny syn på jordbrukspolitiken växer fram. Vi ser att företagen på landsbygden också behöver ha betalt för en hel del andra tjänster än att producera livsmedel. Det kan handla om biologisk mångfald. Det kan handla om landskapsbilden. Det kan handla om service och olika typer av ekosystemtjänster. Landsbygdsutvecklingsprogrammet visar på den nya typ av jordbrukspolitik som växer fram, där det blir alltmer naturligt för lantbrukare att sälja annat än livsmedel. Landsbygdsutvecklingsprogrammet har också utvärderats. Det har visat sig vara väldigt väl använda pengar. Man har haft en väldig träffsäkerhet när det gäller att gynna olika miljömål. Jag har väl märkt här i kammaren att entusiasmen kanske är större än stridslystnaden. Men det blir kanske ändring på det när vi går över till att debattera vargarna det är mycket möjligt. Jag kan väl tänka mig att den här entusiasmen beror på anslagshöjningen med 1 miljard. Jag hör till dem som inte har haft förmånen att få ingå i den trevliga landsbygdsutredning som så många refererar till. I stället hade jag förmånen att få delta i budgetförhandlingarna. Jag kan säga att det var väldigt trevligt att tillsammans med våra andra budgetförhandlare övertyga Socialdemokraterna och om att höja anslagsnivån med 1 miljard. Det visar att kan mer än EU om vill. har det ju sagts att vi har fått det här landsbygdsutvecklingsprogrammet, som många av dem som är intresserade av de här frågorna tycker är så bra, tack vare EU. Vi i vill egentligen nationalisera jordbrukspolitiken. Men även med en nationell jordbrukspolitik skulle vi kunna ha ett sådant här program. Den här satsningen med en ökad anslagsnivå och det faktum att satsar betydligt mer pengar än vi måste för att ta hem EU-medlen visar att vi faktiskt kan bedriva en egen politik och prioritera när vi vill. Vad kan man då satsa på inom det här programmet? Jag behöver kanske inte säga så mycket i det avseendet. Ni har ju nämnt så många intressanta satsningar. Begreppet ekosystemtjänster använde jag tidigare. Vad kan det vara? Det kan vara till exempel biologisk mångfald. glömmer man att det finns fler hotade växtarter inom kulturlandskapet än det finns inom skogen alltså växter som behöver en hävd för att den biologiska mångfalden ska bevaras. När det gäller den stora jordbruksreform som beslutades , den så kallade MTR-reformen, ökade vi tillsammans med anslaget till miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet med 400 miljoner utöver regeringens förslag. Där kom det också mer pengar till betesmarkerna. Men ser vi nu till vad som hänt ute i verkligheten märker vi att inte heller det har räckt. Särskilt bekymrad är jag väl över betesmarkerna på det småländska höglandet och i där betesdjuren i snabb takt försvinner. Där tror jag att också ett vallstöd kan ha stor betydelse för att behålla betesdjuren, för utan djur får vi inga marker betade. Våtmarker är en annan viktig ekosystemtjänst som man bör fortsätta att satsa på. När det gäller ekologisk produktion kommer det fortsatta satsningar. Det nämns också i finansplanen. Beträffande energiproduktionen finns det faktiskt väldigt stora möjligheter. Alla tänker kanske inte på hur mycket jordbruksmark som lagts ned i . Vi har lagt ned jordbruksmark i samma storleksordning som det finns jordbruksmark i hela . Okej, man kan väl säga att vi framför allt har lagt ned den lite sämre jordbruksmarken. Trots det finns det väldigt stora möjligheter där. När vi nu ska ersätta de fossila bränslena med annat är landsbygdsutvecklingsprogrammet en viktig del i att åstadkomma bra investeringar. Investeringsstödet är någonting som är väldigt populärt inom det nuvarande programmet och något som kommer att utökas. Till exempel miljö- och djurinvesteringar riktade till dem som vill göra mer än vad lagstiftningen kräver är väldigt viktiga för att stimulera en sådan utveckling. Småskalig livsmedelsförädling och investeringsstöd är positivt. Det tror jag att vi alla i utskottet tycker. Vi har ju haft en debatt om det, och där var vi egentligen väldigt eniga. Fortsatt stöd till mindre gynnade områden är en förutsättning för att vi ska kunna ha jordbruk i större delen av landet med allt vad det tillför i form av service till människor också på landsbygden. För att lite grann kommentera oppositionens reservationer kan jag säga att det väl ganska ofta är så att de går i samma riktning som skrivelsen. Men en av reservationerna har jag funderat en del på. Kanske bör man titta på den i det fortsatta arbetet. Det gäller reservationen om hästhållning och betesmarksstöd. Inte heller där är det ett så hårt avslag. Kanske är det något som man bör fundera på när detaljerna nu ska utvecklas. Programmet är väldigt bra både för miljön, landsbygden och småföretagandet. blir det ett väldigt intressant arbete här framåt maj med att utforma detaljerna och med att ta fram hur mycket pengar som ska gå till de olika delarna. Det är väl bara att hoppas på en bra debatt om detaljerna i programmet så att det verkligen blir så väl genomtänkt som möjligt. har några reservationer i betänkandet. Jag brukar vara optimist, men jag är inte tillräckligt optimistisk för att tro att de vinner kammarens stöd. Därför har jag inga yrkanden om bifall. 155 () replik: Jag blir så oerhört nyfiken. Jag har ju inte just nu förmånen att få vara med och förhandla med regeringen om budgeten. Däremot kommer det som blir resultatet när det gäller det här programmet att gälla fram . Jag har två frågor. Den ena rör jordbruket i sig. Jag tror, herr talman, att och jag är rätt så överens om att jordbruket är viktigt som en bas. Det gör stor nytta och bidrar till landskapsbilden och andra saker som tog upp i sitt inledningsanförande. Vi vet att de här människorna är företagare. De bidrar bland annat till livsmedelsproduktion och energiproduktion och gör egentligen miljönytta. En första fråga till blir därför om det är så att ni, oavsett vilken produktionsform jag använder i mitt jordbruk, i det här programmet tydligt kommer att gynna dem som är ekologiska producenter och om vi är överens om att jordbruket i sig egentligen är en viktig del när det gäller landsbygden och landsbygdsutvecklingen. Det är min ena fråga. I det sammanhanget är jag glad över att tog upp kopplingen till . Där har vi vårt synsätt. Vi har ju särskilt markerat att vi tror att är ett miljöstöd som vore bra gärna också en form av djurkoppling och att detta kom också hästen till del. Du får gärna haka på den reservationen så att vi kan få med det här. För att stilla min nyfikenhet blir min andra fråga, med tanke på procenten: Hur ser diskussionerna ut när det gäller fördelningen mellan prioriteringsområdena 1, 2 och 3? 156 () replik: Jag kan väl ta den sista frågan först och säga att det där inte är klart, utan det är ett arbete som kommer att påbörjas . För att sedan svara på frågan om det blir ett särskilt stöd till ekologisk produktion kan jag svara att det kommer det att bli också fortsättningsvis. Men det kommer också många andra miljösatsningar som även de lantbrukare som inte definieras som ekologiska kommer att få del av. 157 () replik: Ta till exempel . Om skulle komma som ett viktigt inslag är det då någon skillnad mellan om det är ekologisk vall eller om det är vanlig vall så att det skulle behöva ge en skillnad i stöd? Förstår vad jag är ute efter? Jag kan se att det finns en fara i ett utvecklingsarbete där vi fokuserar för mycket på produktionsformen i jämförelse med vad vi fokuserar på den som faktiskt producerar, om den har att leva upp till satta miljökrav till exempel eller till andra saker som vi vill och tycker är viktiga. Vi känner att den viktigaste förutsättningen är att vi har kvar ett levande och aktivt jordbruk, oavsett storlek eller produktionsform. Då kan jag se en fara i att man politiskt signalerar för mycket åt det hållet i ett sådant program. Jag skulle vilja skicka med att se till att det inte får den inriktningen. Om det då inte var klart med fördelningen måste jag ställa frågan: Finns det stora diskussioner där skillnaderna är stora, eller känns det som att ni ligger rätt nära varandra? 158 () replik: Eftersom förhandlingarna inte har börjat är det svårt att veta. Man vet inte hur stora strider det blir, men jag tror inte alls att det kommer att bli så stora stridigheter. I grunden finns det en enighet om att alla de här olika delarna är intressanta. Jag tror att det också är lättare att komma överens när man ökar ett program så väldigt kraftigt som det nu görs. Hade det varit en situation där programmet hade skurits ned hade det säkert varit svårare att hitta kompromisser. Stöd till ekologisk produktion är en sak i sig. Det är ett stöd utöver att odla vall. Man kan jämföra det med det vallstöd som vi förhandlade fram utom de mindre gynnade områdena i samband med jordbruksreformen . Det var ett generellt vallstöd, oavsett produktionsform. Men stödet till ekologisk produktion är en speciell sak förutom det. 159 () replik: När det gäller två av de här områdena, nämligen område 1 för jordbrukets konkurrenskraft och miljöersättningarna, har vi redan en period bakom oss, så vi har ganska så mycket kunskap om hur man kan utveckla olika typer av program. Vi har också utredningar som har pekat på vissa saker som är bra och vissa saker som är mindre bra. Jag vet att till exempel Per har ställt sig ganska kritisk till den ekologiska odlingen av betor på . Det finns ett antal olika frågor där vi har ganska goda guidelines. Därför skulle jag vilja fråga om den nya delen, om det tredje området som handlar om konkurrenskraft mer generellt på landsbygden. Utredningens skrivelse var mycket bredare än vad som blev fallet med regeringens skrivelse sedan. Eftersom till viss del kommer att påverka utvecklingen av de här programmen genom sina förhandlingar med regeringen, tycker jag att det skulle vara intressant att få syn på vad som bör ingå i den tredje axeln, eller det tredje området, när det gäller LBU-programmet. 160 () replik: Jag är ganska glad för att få den frågan. Jag hade tänkt prata om det i mitt anförande och hann inte. Breddningen av programmet tycker vi är väldigt spännande. Sådana saker som vi tänker på är småskalig livsmedelsförädling. Andra saker som finns är träförädling i mindre företag. Det ger betydligt fler intressanta arbetstillfällen på landsbygden än att transportera ut det mesta av råvaran till kusten och de stora industrierna. Ekoturism är ett annat spännande område. Traditionen av mångsyssleri på landsbygden ger väldigt goda möjligheter att kombinera den traditionella jordbruksproduktionen med en sådan här breddning. 161 () replik: Det är fortfarande väldigt fokus på enskilda typer av företag. Min fråga till dig är: Borde det inte vara viktigare att skapa goda villkor för företagen, till exempel en bättre logistik och en bättre Internetutbyggnad, skapa bättre villkor för alla människor som bor på landsbygden och därmed för dem som är företagare? Jag såg ett tv-program om en företagare som hade flyttat sin verksamhet ut till landsbygden. Han gjorde det inte därför att det fanns bidrag för hans verksamhet eller annat sådant. Han gjorde det för att han älskade hästar och ville ha en hästgård. Vad jag försöker säga är att det rör sig om människor. På landsbygden är det kanske ännu mer tydligt att det är företagare och deras villkor som skapar tillväxten och företagen. Det kanske är minst lika viktigt för dem att en fungerande post eller en fungerande daghemsverksamhet som någonting annat. Om man har den synen väljer man kanske lite andra typer av företag och lite andra typer av insatser inom det tredje området än just ett antal behjärtansvärda områden som jag tror också kan ingå i utvecklingen av småskalig livsmedelsproduktion. Men det kanske är viktigare för den småskaliga livsmedelsproduktionen att man har en utveckling av en bra och fungerande barnomsorg och skola genom ett privat eller ett lokalt initiativ. 162 () replik: Jag håller med om att de generella villkoren egentligen är de allra viktigaste. Ta bara en sådan sak som hur mycket arbetsgivaravgifter ett företag med inga eller få anställda betalar. Sedan är frågan hur långt man gå kan med generella insatser just inom landsbygdsutvecklingsprogrammet. Det är det man får undersöka. Kan man till exempel använda landsbygdsprogrammet för postservice? Jag är inte riktigt säker på att det går. Men finns det sådana möjligheter är det väldigt intressant. 163 (): Även jag tillhör den berömda som är vittomtalad här. Jag kan instämma i att vi har det väldigt trevligt och ett gott samarbetsklimat i kommittén. Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU13 och därmed avslag på samtliga reservationer och motioner. Det påstås ofta att vi socialdemokrater saknar känsla för landsbygdens problem och landbygdens folk. Jag vill dementera sådana påståenden omgående. Vi vill se en levande landsbygd för denna generation och för kommande generationer. Landsbygdens utveckling är inte bara en fråga för dem som bor där eller för dem som bor i landsbygdens tätorter utan också för oss som bor i storstäderna. Naturen är en stor tillgång liksom alla de många entusiastiska människor som verkar på landsbygden och som tror på sin bygd och dess utvecklingsmöjligheter. När vi talar om landsbygd talar vi ofta om jordbruket och dess betydelse för sysselsättningen. Vi vet att de näringar som hämtar sin råvara ur jordbruket sysselsätter någonstans av arbetskraften. Ett konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk är därför avgörande för en levande landsbygd genom att det ger arbetstillfällen och vidmakthåller ett värdefullt odlings- och kulturlandskap med betande djur och biologisk mångfald.