prot · GT0992 · 2006-03-22 00:00:00 — Man kan gärna hjälpa till att stärka rättsapparaten i , men i första hand i så fall genom exempelvis att utbilda poliser, domare och annat som direkt hör till rättsväsendet. Det är det som jag tycker är det rimliga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2005/06:UU21 Partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och (prop. 2005/06:71). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU14 Polisfrågor. 144 (): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation nr 1, och jag står bakom det särskilda yttrandet nr 4. Polisverksamheten berör alla i samhället, och antalet motioner om polisen, 214 stycken, visar på den mängd förslag och idéer och det stora engagemang som finns bland alla partier och bland många enskilda ledamöter inom det här området. Det finns också väldigt olika uppfattningar om vad som är bäst för polisen, vad som är bäst för att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten. Att vi inte är överens visar 54 olika reservationer, vilket är anmärkningsvärt många, tyvärr. Man brukar säga att hälsan tiger still. Av det kan man dra slutsatsen att när det finns 214 motioner och 54 reservationer så är polisen ingen särskilt välmående patient utan lider av allehanda krämpor och problem, både större och mindre. Man kan nämligen inte vara nöjd med hur det är när våldsbrotten i fortsätter att öka, otryggheten blir värre och människors frihet inskränks och begränsas. Det gör den när man inte vågar vara ute och delta i samhällslivet, det politiska livet eller nöjeslivet. visade en undersökning bland äldre att väldigt många, mer än hälften, avstår från att göra det de skulle vilja därför att de är rädda för att bli utsatta för brott. är det dessbättre så, fru talman, att vi här i kammaren är en privilegierad grupp människor i samhället när det gäller att bli utsatt för brott. Vi blir väldigt sällan utsatta för brott, framför allt kanske inte för våldsbrott. Det beror på att vi i många fall kan välja var vi bosätter oss. Vi kan välja hur vi reser i många fall. Vi behöver kanske inte vara så beroende av kommunala färdmedel, nattbussen mitt , utan vi kanske kan få skjuts. Några av oss är till och med så lyckligt lottade att vi har egen bil. Men så är det inte för alla. Det är nämligen så att de som är mest utsatta för brott redan är utsatta på andra sätt i samhället. Därför är Socialdemokraternas tillkortakommanden när det gäller brottsbekämpningen så allvarliga. Brotten drabbar utsatta människor i ännu större utsträckning, det vill säga de med små ekonomiska förutsättningar drabbas mer. De som lever i ett utanförskap, som står utanför den trygghet och den gemenskap det innebär att ha ett arbete att gå till, får inte heller det stödet. Den ensamstående mamman som kanske är arbetslös och lever på bidrag drabbas väldigt hårt när sonen blir av med sin cykel. Det kan verka trivialt eller vara ett vardagsbrott men för den familjen kan det vara väldigt bekymmersamt. Vi som har råd att med egna medel bekosta en viss säkerhet kan köpa oss lite trygghet medan de andra inte kan det. Det är allvarligt. Däri ligger vår kritik mot regeringen. Den som drabbas av ett brott en gång löper dessutom större risk att återigen bli utsatt. Vi moderater menar att polisen måste bli bättre och finnas över hela . Vi som medborgare har samma rätt till polisnärvaro oavsett var vi bor i landet. När man blir utsatt för ett brott ska man få samma rätt till ett professionellt bemötande av en välutbildad polis med den främsta tekniken och de bästa metoderna för att brottet ska kunna ut. Det är en medborgerlig rättighet som ska vara lika för alla och som vi solidariskt ska betala skatt för. Men så är det inte i Socialdemokraternas . Med av socialdemokratiskt styre har antalet poliser i yttre tjänst minskat, polisstationer har stängts, och polisnärvaron på mindre orter och i glesbygd har minskat. Det är rätt, som brukar säga, att det utbildas fler poliser. Men man måste räkna på nettotillskottet och också räkna bort de ca 1 200 erfarna poliser som blir pensionerade för att man ska få budgeten att gå ihop. En viktig symbol för polisens närvaro och tillgänglighet är att det ska vara lätt att få hjälp av polisen. Då måste det finnas poliser även på mindre orter, och då måste det kunna ställas krav på att man, som vi i alliansen tycker, inom en minut får prata med en polis när man slår larmnumret 112. Det kan tyckas som en bagatell, men det är faktiskt så, fru talman, att det inte fungerar . Jag har tagit upp kraven på ökad effektivitet, kvalitet, metodutveckling och tillgänglighet. Men vi moderater menar också att det krävs fler poliser. är ett ganska avlångt land, glest befolkat. Då räcker inte antalet poliser till som vi har . Vi vill ha 20 000 poliser och därutöver en satsning på civilanställda och specialister. Det är nämligen inte som i sjukvården. Där är det naturligt att man specialiserar sig på vissa åkommor och krämpor i och andra i , att man har specialister på lite olika ställen. Så fungerar det inte inom polisen tyvärr. Det krävs specialister med samma höga kompetens över hela landet, både för den som är misstänkt för ett brott och för ett brottsoffer. De kan nämligen inte välja var i landet deras brott ska upp eller utredas. Därför är det så viktigt med en bättre kvalitet och en högre effektivitet inom polisen i hela . Med 21 olika polismyndigheter och 21 olika länspolismästare skiljer det sig faktiskt en del åt. Det är inte vi nöjda med. Högre kvalitet och bättre effektivitet kräver förstås också satsningar på utbildning. Vi moderater vill att utbildningen ska vara relevant i förhållande till de arbetsuppgifter som polisen har att utföra. Vi välkomnar en översyn av polisutbildningen. Det är bra att den kommer att startas upp. Vi vill även att polisen ska få en bättre återkommande vidareutbildning och en mer specialiserad utbildning. Det är också viktigt att praktik vägs in tidigt i utbildning och att man samarbetar med universitet och högskolor. Det är inte avgörande för utbildningen huruvida den är akademisk eller inte, utan det avgörande är om den är relevant för de uppgifter som man ska lösa. Det är det vi vill börja med att titta på. Viktigt för polisen är också att man har de chefer och ledare som man behöver. Först då kan de beslut som vi fattar här i kammaren bli verklighet. Därför menar vi moderater att det krävs en bättre chefsutbildning och chefsutveckling på alla nivåer. Det har visat sig i forskning internationellt att polisen är en väldigt svårstyrd organisation. Det är svårt att få effekt på de politiska besluten ända ut i polisbilen. Då ställs det ännu högre krav på ett begåvat ledarskap om man ska lyckas. Polisen har ett stort och svårt uppdrag, men vi tror att man genom satsning på utbildning, metodutveckling och bra chefer och ledare kan bli betydligt bättre. Det ska också vara viktigt att satsa på polisens arbetsmiljö och att inte tolerera de hot och trakasserier som personer inom rättsväsendet blir utsatta för. Polisens allra viktigaste uppgift är att förebygga brott, något som det talas allt mindre om men som faktiskt är det mest väsentliga. När polisen har ont om resurser och ont om personal är det ofta det förebyggande arbetet som får stryka på foten. Här menar vi moderater att det krävs nya vägar och mycket mer av samarbete. Ytterst och främst är det faktiskt familjen som är den bästa brottsförebyggande faktorn. Men även samhället i form av skolan, hälsovården, och den ideella sektorn med idrottsklubbar måste börja samarbeta. Vi menar att de hinder som finns i sekretesslagstiftningen måste rivas så att vi faktiskt kan börja jobba över gränserna på ett effektivare sätt. Om man förebygger brott på ett framgångsrikt sätt betyder det inte bara att en person inte riskerar att bli brottsoffer. Det betyder också att man kan förhindra en person att begå en kriminell handling och kanske leda den personen in på en bättre väg med andra alternativ. Alltså har det brottsförebyggande arbetet bara vinnare, både enskilda och samhället. När allmänheten har synpunkter och klagomål mot polisen händer det väldigt lite. Om en polisman begår ett brott sker det en väldigt omfattande utredning, men när det gäller gråzonen, när det är oetiska olämpliga beteenden och polisen är stöddig eller poliserna inte svarar på frågor allt det där som kanske framför allt ungdomar retar upp sig på finns det ingenstans att vända sig. Vi i menar att vi måste införa en sorts klagomål- och synpunktshantering inom polisen så att vi medborgare på ett enkelt sätt kan föra fram våra synpunkter till polisen. Då kan vi också få en förklaring till varför polisen har betett sig som den har gjort. Ofta har polisen faktiskt gjort rätt. Polisen är i vissa sammanhang skyldig att använda våld för att lösa en uppgift. Men när polisen har gjort fel är det viktigt att man får en förklaring till vad det kan bero på. Man kanske till och med kan få en ursäkt eller förståelse för att det blev som det blev. Vi menar att det är viktigt för allmänhetens förtroende att man kan framföra synpunkter och klagomål till polisen för att det ska bli en ännu bättre verksamhet. Det finns nämligen oftast rimliga och vettiga förklaringar till det som sker. Kännetecknet för en professionell polis är att den aldrig slutar lära sig av sina misstag och inte heller av sina framgångar. Avslutningsvis kan jag säga att den som slutar att förbättra sig också slutar att vara bra. 145 (): Det är oroväckande att vi har upptäckt så många påverkade personer i en liten stad som . Det konstaterade chefen för narkotikaenhet efter riktade insatser mot narkotikan i . Många fler narkotikabrott än vanligt hade upptäckts och fler beslag gjordes under den särskilda satsningen. Narkotikabrotten handlar om en typ av brottslighet som är beroende av att just polisen upptäcker den. Till skillnad från misshandelsbrott, stölder eller inbrott är det när det gäller narkotikabrotten just polisen som måste upptäcka de brotten. För de andra brotten finns det en drivkraft att vi anmäler dem själva när vi har utsatts för dem. Polisen har en nyckelroll när det gäller att föregripa men också att ingripa mot narkotikabrotten. De insatser som polisen gör påverkar i hög grad hur många narkotikabrott som upptäcks och anmäls och i vilken utsträckning framför allt unga människors narkotikaanvändning framkommer och i så fall kan stoppas . I arbetar fem personer skift på narkotika- och spaningsenheten. Insatserna mot narkotikabrottsligheten anges av polismyndigheten i vara ett högprioriterat område. skedde en dramatisk ökning av antalet anmälda narkotikabrott. 86 narkotikabrott anmäldes i mot ca 20 en normal månad. Vad var det då som hände i ? Jo, det kom ett stort antal poliser till Åre för att bevaka Natotoppmötet och skydda diverse internationella dignitärer för förmodade terrorister och terroristbrott. Bland de poliser som åkte till och fanns också ungefär 20 från länskriminalpolisens ungdomssektion i . Eftersom det fanns så få terrorister i Åre frågade de länspolismästaren om de fick jobba med det som de är duktiga på, nämligen att ingripa mot unga människors narkotikabrottslighet. Det fick de. Resultatet blev 86 ingripanden mot ca 20 en normal månad. Jag tycker att detta visar att ökade riktade insatser med fler poliser ger resultat. Kanske är problemet med narkotika större i och i än vad vi har trott baserat på de insatser som polisen gör. Liknande insatser som den i Åre har man gjort i och i när länskriminalpolisens ungdomssektion har haft utbildningsdagar där. Jag tycker att detta på ett mycket tydligt sätt visar att polisens insatser gör skillnad. Ett tidigt polisingripande kan vara vändpunkten för en ung människa som är på väg in i ett missbruk. Sådana här insatser får inte vara beroende av särskilda insatser eller poliskampanjer. Polisen måste i ha sådana resurser att det här kan ske . Allt annat alternativet är ett svek framför allt mot den unga människan vars missbruk inte bryts därför att samhället väljer att se bort men också mot alla de presumtiva brottsoffer som skördas i narkotikamissbrukets spår. I sammanhanget tycker jag att det är värt att nämna ett högintressant forskningsprojekt vid här i . Man undersöker i vilken mån tidiga polisingripanden påverkar en ung människas förutsättningar att bryta ett påbörjat missbruk. Mycket tidigt i undersökningen det är kvar av den verkar det som om polisens tidiga insatser mot narkotikamissbruket är verksamma och fungerar. Polisens insatser gör en skillnad för enskilda unga människor. Jag är helt övertygad om att en lokalt förankrad och synlig polis är avgörande för människors trygghet. Därför är det ett stort problem att människor i får allt längre till polisen och allt längre till rättsväsendet. har över 100 polisstationer stängts i vårt land. Nedläggningsresan genom fortsätter. Bara har sju polisstationer lagts ned i . Sju polisstationer har stängts i ett enda län i . I finns det 0,0043 poliser per kvadratkilometer. I det länet är det kolossalt svårt att tala om en närvarande och synlig polis. I skånska finns polisstationen kvar, och det finns poliser som arbetar på stationen. Men det finns resurser att ta emot allmänheten på stationen. Regeringen och brukar i de här sammanhangen svara: Då är det väl lika bra att stänga stationen! Mitt och svar är att öppna polisstationen och se till att resurserna är tillräckligt stora för att man ska kunna ta emot allmänheten. Det här är en bärande del i vår agenda för ett tryggare . Förutom att det krävs fler poliser i krävs det en hel del nytänkande. Jag tänker beröra ett ganska litet men viktigt område polisens samarbete med andra brottsbekämpande myndigheter och då speciellt tullen. Tullen och polisen, Säkerhetspolisen och andra brottsbekämpande myndigheter borde samordna sin underrättelseverksamhet i ett nationellt underrättelsecentrum. Risken är annars uppenbar att myndigheter gör dubbelarbete eller, ännu värre, att information och uppgifter faller mellan de olika myndigheternas stolar. Genom att samordna de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet skulle vi på allvar kunna bekämpa den organiserade brottsligheten. Tullen finns vid gränser. Den finns vid flygplatser, vid färjeterminaler, vid gränsövergångar och inte minst vid till . Tullen gör ofta ett stort, viktigt och utmärkt arbete när det gäller att hindra narkotika från att komma in i . Resurserna skulle kunna användas oerhört mycket mer effektivt. Tullen saknar befogenheter att ingripa till exempel vid människosmuggling, vid trafficking, vid penningtvätt eller när stöldgods ska föras ut ur . Förutom att detta är en mänsklig tragedi är det inte särskilt ekonomiskt rimligt att vi har en brottsbekämpande myndighet som finns på gränsen men som inte får lov att ingripa mot en ganska vidrig brottslighet. För mig är det här både ologiskt och omöjligt att förklara. Tullen måste få möjlighet att ingripa med kraft när man stöter på grov brottslighet. , fru talman, kan jag inte låta bli att konstatera att jag tycker att i den här frågan gör en underlig prioritering. I reservation nr 14 kräver att tullen ska få ingripa när konst- och kulturföremål misstänks smugglas ut ur . Det tycker jag är ett bra och rimligt förslag. Det blir däremot märkligt när inte vill stödja ett förslag som ger tullen möjlighet att ingripa mot kriminella som försörjer sig på att smuggla människor. vill stoppa Zornkullorna från att smugglas ut, men vänder bort huvudet när kvinnor av kött och blod ska smugglas in. Kulturskatter är viktiga, men människor av kött och blod är viktigare. Jag yrkar bifall till reservation 15, men står så klart bakom alla våra reservationer. 146 (): Ärade ledamöter, närvarande, alla frånvarande och alla åhörare! Jag hade också, fru talman, hälsat justitieministern välkommen hit om han hade haft möjlighet att vara här. För att inte glömma bort det yrkar jag bifall redan från början till reservation 32 under punkt 29, men står bakom alla övriga reservationer. I betänkandet behandlas frågor om polisen, vilket ju inte är så överraskande med tanke på att rubriken är Polisfrågor. Det finns många frågor som man kan ställa om polisen. Man kan också ställa frågor till polisen. De närmast liggande är väl: Var är ni någonstans? Var finns ni? Vad gör ni? Varför gör ni ingenting? Vad har ni för utbildning? Har ni gett upp? Hur ser det ut? Det finns alltså många frågor både om och till polisen. Det är inte särskilt överraskande att majoriteten säger nej till alla våra motionsyrkanden, som ju är en hel del. Vi har många förslag, vilket inte är så överraskande med tanke på att det finns mycket som man kan säga om polisens organisation, om arbetsmetoder, om ledarskap inom polisen med mera. Det är för nödvändigt med en effektiv polis en polis i tiden, för att uttala sig lite mer rakt. Det är många frågor som dyker upp. Varför är polisen hyggligt bra på några områden? Varför är den fullständigt värdelös på andra? Varför fungerar det inte ibland? Varför fungerar det något bättre ibland? Svensk polis måste förbättra sin förmåga till metodutveckling för att i förlängningen bli mer effektiv och framgångsrik. Vi och alliansen har ett förslag på detta och en reservation som man från majoritetens sida inte tycker är så aktuell, och så har man någon förklaring till det. När det gäller medborgarens tilltro till hela polisverksamheten är en viktig fråga att komma i kontakt med polisen. När man ringer polisen i ett akut läge måste det vara någon som svarar. Man måste komma i kontakt med en företrädare för polisen snabbt. Alla som har haft anledning att kontakta polisen har märkt att det inte finns någon där. Vi ser dem inte ofta på gatan, vi ser dem inte ofta på torgen och vi får inte heller telefonkontakt med dem. Vi har ett förslag om att man inom en minut, fru talman, ska få kontakt med en företrädare för polisen. Det är rimligt. Det är inget enastående unikt förslag. Det borde alla ställa upp på, men så är det inte. Det är oerhört viktigt. Det händer att man av någon anledning springer på poliser, på 7-Eleven eller något annat ställe. De behöver ju också mat. Om man nu får tag på en polis är det viktigt att det är en duktig polis, som är framåt och som är initierad. Det finns självklart sådana poliser. Men det är viktigt att få en större bred. Det ska vara bredd på polisen. De ska komma från olika bakgrund, ha annan etnisk eller kulturell bakgrund, för att höja kvaliteten. De får gärna också ha utomeuropeisk härkomst. Då kan de få någon bild av hur vårt mångkulturella samhälle ser ut. Vi och alliansen har förslag på detta. De framkommer i reservationerna 1 och 23. Vi har också föreslagit, fru talman, för att höja kvaliteten ytterligare att man möjligen omvandlar hela polisutbildningen till en högskoleutbildning. Vi vill ha det utrett. Kan det vara vettigt och bra? Majoriteten vill detta, men som ofta är det lite segt. Med hjälp av ett tilläggsdirektiv ska man titta även på det här. Vi vill också att man ska lita på polisen, fru talman, och att polisen ska vara trovärdig. Det är svårt att känna den totala tilliten när man vet att har tillsyn över sig själv och att polismyndigheten i stora delar har tillsyn över sig själv. Vi vill att det ska inrättas ett oberoende tillsynsorgan för såväl åklagarmyndighet som polisväsende. Vi har ett annat förslag som vi tycker är viktigt, fru talman. Det är möjligt att inte alla tycker det, men jag tror att det är viktigt. Om vi skulle råka illa ut så att polisen kommer och omhändertar oss och påstår att vi är fulla det kommer naturligtvis inte att hända någon av er, men det kan vara någon ni känner som hamnar i det läget och vi blir omhändertagna enligt lagen om berusade personer, har vi ingen rätt att kräva att det ska göras ett alkoholtest. Det innebär att jag har ingen möjlighet att bevisa att jag inte var så påverkad som polisen kanske tror. Det kan tyckas vara en mindre viktig grej, men det är en viktig sak för rättssäkerheten och för att den enskilda människan ska känna tilltro till rättssamhället. Slutligen är det ytterligare en sak som jag tycker är viktig att ta upp, nämligen tilltron till hela rättsväsendet där polisen ingår. Hur ska man göra om någon polis blir dömd för ett brott? Vi säger i reservation 32, som jag yrkar bifall till, att om en person i rättsväsendet döms för brott där det i straffskalan ingår fängelse ska vederbörande inte få vara kvar. Man ska inte behöva försvinna för all evighet men i alla fall få en time-out från verksamheten. Då kan varje medborgare känna tilltro till att i varje fall de instanser som upprätthåller rättssäkerheten inte är belamrade med dömda personer som sedan ska döma i samma angelägenheter. Det finns ett antal ytterligare reservationer från och från som en del av alliansen. Men tiden medger inte att jag går in på dem. Jag ska avsluta med att säga att arbetar för en kunnig, effektiv och kvalificerad polis. Vi vill göra det på ett mer offensivt sätt än vad regeringen gör just . Det är en sak att stå här i talarstolen, fru talman, och argumentera för detta. Jag har en svag känsla som inte är så svag att när vi ska votera om våra förslag kommer vi inte att nå framgång. Det känns dystert. Det känns mindre lyckat. De förslag som vi nu har lagt fram, och som majoriteten dessvärre kommer att votera bort, har vi kvar. Vi väntar otåligt på då valet ger oss möjlighet att få verkställa våra förslag för att få en bättre polis, en mer effektiv polis och en mer offensiv polis. Det är bra för polisen, och det är också bra för . Jag väntar, fru talman, på och jag väntar på folkets stöd när jag inte kan få majoritetens stöd. 147 (): Polisväsendet är en mycket central och viktig del i ett fungerande rättssamhälle. Polisen har extraordinära befogenheter att lösa mycket svåra situationer och har monopol på att använda våld när situationen så kräver. Polisyrket är på många sätt ett svårt och krävande yrke. Vi förväntar oss att poliserna ska kunna möta människor i många skiftande situationer. Ofta är det möten med alldeles vanliga människor som har rätt att förvänta sig en polis som uppträder korrekt och med respekt. Men många andra gånger har polisen att möta och bemöta hotade, kränkta, skadade och ibland farliga människor. Även här gäller det att bemöta människor med respekt och att ha förmåga att kommunicera och lösa svåra situationer med ett minimum av våldsanvändning så långt det är möjligt. Polisens arbetsmiljö är mot denna bakgrund ett mycket viktigt område att diskutera. Från har vi under en följd av år motionerat om och reservat oss för att personalhandledning bör göras obligatoriskt i polisverksamheten. Många andra jämförbara yrkeskategorier som också har att bemöta människor i svåra situationer och kriser har det så ordnat. I dagens betänkande ställer sig ett enigt utskott bakom yrkande om handledning för poliser, och det föreslås ett tillkännagivande till regeringen. Det tycker vi är mycket bra. För att klara polisens kvalificerade och sammansatta yrkesroll på ett bra sätt krävs också en gedigen och bra grundutbildning och återkommande fortbildning. Vid förra årets motsvarande debatt antogs ett tillkännagivande utifrån motioner av och om att utreda och göra om polisutbildningen till en hel eller delvis högskoleutbildning. Direktiv till en utredning om detta och andra frågor kring polisutbildningen har antagits detta år, och utredningen ska komma med ett betänkande . Det är naturligtvis mycket positivt att en utredning nu görs, men för del är vi också fortsättningsvis övertygade om att det som behövs är en fullständig omvandling av utbildningen till högskoleutbildning. Vi har, som sagt, drivit denna fråga , och vi har i denna och andra frågor haft en bra dialog med bland andra fackliga företrädare för polisen.