prot · GT09133 · 2006-06-01 00:00:00 — Det innebär naturligtvis att elleverantören får betala till nätägaren och att vi som konsumenter vet och bryr oss om hur mycket av priset som utgörs av nätkostnad, kostnad för själva eltillförseln, och så vidare. Det skulle också innebära fler byten av elleverantörer och naturligtvis också en ökad konkurrens. Vi är väldigt nöjda med detta betänkande och vill alltså yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 181 (): Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 9 och 15, vilket jag glömde i mitt förra anförande. Sedan kan jag inte låta bli att kommentera , som tänker sig att de som inte byter elbolag inte gör det därför att de är rätt nöjda med sin leverantör. Den undersökningen skulle jag vilja se. Det kan ju också vara så att det inte är så stor skillnad på de erbjudanden som elleverantörerna ger, så att det inte lönar sig att göra så mycket mer än att kontakta sin elleverantör för att omförhandla sitt avtal men att det inte lönar sig att byta. 182 (): Jag tänker inte använda mina hela , kan jag trösta församlingen med. Jag måste dock korrigera , som jag tror redan har insett sanningen när han har tittat i kansliets papper. Självklart är det så att tillkännagivanden kan man bara göra när man har en majoritet av bakom sig, vilket vi alltså hade vid de här två tillfällena i . Men det kanske var en liten freudiansk felsägning, som vi är ganska vana vid här i . Socialdemokraterna har uppfattningen att om inte Socialdemokraterna själva är med på något gäller det liksom inte riktigt. Det är möjligt att fattar beslut men att det egentligen inte är något som man måste genomföra. Så det var nog en freudiansk felsägning tror jag, fru talman. Men rätt ska vara rätt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 19 § Forskning och ny teknik för framtidens energisystem Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU19 Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). 183 (): I en proposition till har regeringen lagt upp riktlinjerna för framtidens energiforskning. Vältaligt, men framför allt mångordigt, beskrivs hur forskningen ska vara utformad. Där listas också vilka frågeställningar som ska tas upp. Allt är reglerat i minsta detalj, och över detta aktstycke vilar och ytterst regeringen, ty i propositionen slår man fast att all forskning ska samlas under en hatt, det vill säga myndigheten . Vi har från sida ingenting emot att man satsar på energiforskning. Energi har tvärtom blivit en viktig resurs, kanske den allra viktigaste, i världens ekonomier. Vi har heller inget emot att regeringen föreslår att forskningen ska ges ökad långsiktighet tvärtom. I den hårdare kampen om energiresurser behövs ny kunskap och nya energikällor som kan användas för att tillgodose vårt framtida behov av energi. Och forskning är långsiktig. Den passar lika lite in i kvartalskapitalismen som den gör hos de fyraåriga politiska konjunkturcyklerna. Forskning är också, till skillnad från utredningar och politiska arbeten, förutsättningslös. Forskaren vet var han börjar, men han vet mycket sällan eller aldrig vart forskningen bär i slutändan. Men allt detta vill regeringen nu upphäva. Forskningen på energiområdet ska kunna kategoriseras och fösas in i olika fållor, och den som bestämmer detta är alltså regeringens eget organ . Det är mot detta som vi vill invända från sida. Vi menar att det är djupt olyckligt att ensam ska finansiera och ansvara för forskning på energiområdet. är en myndighet som ska övervaka och kontrollera konkurrensen på energimarknaden. Det är det uppdrag som getts av regeringen och ytterst av det svenska folket, och förhoppningsvis utförs det på bästa sätt, fast man har ju anledning att undra efter dagens rapporter från professor . ska därför inte både finansiera forskningen på energiområdet och övervaka konkurrensen på energimarknaden. Det är en sammanblandning av roller som är mycket olämplig ja, i själva verket en garanti för att ingen av uppgifterna kommer att utföras på ett fullgott sätt. Och, fru talman, hos myndigheten finns inte heller den vetenskapliga nyfikenhet eller kreativitet som krävs för forskning. Administrativ klåfingrighet och kraven på snabba och tydliga resultat är inte alls bra för att uppmuntra forskning, inte ens på energiområdet. Nej, låt göra det som man förhoppningsvis är bra på övervaka konkurrensen och låt forskningens resurser tas om hand av de spelare som bäst förstår forskarvärlden och bäst kan bedöma forskningens kvalitet, det vill säga forskningsråd, vetenskapliga institutioner och inte minst våra universitet. Jag tror inte heller på toppstyrning, fru talman. Jag tror inte på styrning alls vad gäller forskning. Saker blir inte bättre av att de stöps i samma form. Jag är därför övertygad om att alla vinner på att det råder konkurrens också om forskningsresurser inom området energiforskning. Då menar jag inte konkurrens från forskarnas sida, utan jag menar konkurrens från bedömarnas sida. Jag tror att det är en stor fördel att forskningsansökningar kan bedömas av mer än en spelare, det vill säga . Olika anslagsgivare skapar konkurrens vad gäller ansökningarnas kvalitet. Det ger också den enskilda forskaren mycket större möjlighet att få en allsidig bedömning av sina idéer. Men detta, fru talman, tror inte regeringen, i vart fall inte vad gäller energiforskning. Ivern att lägga alla resurser i en hatt kan jag inte tolka som annat än ett uttryck för regeringens svårtyglade önskan om styrning och kontroll. Kommer ni ihåg den gamla historien om ? Det gick att få den i alla färger så länge som den var svart. Osökt gick mina tankar till den anekdoten när jag läste vad regeringen hade att säga om framtidens energiforskning i propositionen 2005/06:127. Saker blir inte bättre för att de bara finns i en form, och de blir inte bättre för att de bara finns i en färg. Då får vi enfald snarare än mångfald, med allt vad det innebär. Mångfald skapar konkurrens, skapar kreativitet och ger plats för olika uppfattningar. Den berikar debatten och gör oss och samhället rikare. Med dessa ord ställer jag mig bakom samtliga moderata reservationer i betänkandet, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 6 under punkt 5. 184 (): Regeringen målar upp en vision om omställningen till ett hållbart energisystem och menar att strategin för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften ingår i denna vision. motsätter sig kärnkraftsavvecklingen och accepterar därmed inte denna strategi, vilket vi har motionerat om. Vi menar att omställningen av energisystemet ska syfta till att minska den klimatpåverkan, övriga miljöskador och hälsoskador som energisektorn ger upphov till. Att minska användningen av fossila bränslen är ett viktigt medel för att uppnå detta. Att minska användningen av fossil olja och naturgas är dessutom fördelaktigt av ekonomiska och säkerhetspolitiska skäl, eftersom tillgångarna är knappa och ofta finns i politiskt instabila regioner. Se exemplet med och naturgasen senast. Att avveckla kärnkraften är varken nödvändigt eller önskvärt. Tvärtom försvårar det minskningen av fossila bränslen. Fokuseringen på att avveckla kärnkraften har dessutom lett till en osund fokusering på att minska elanvändningen. Att minska elanvändningen kan inte vara ett självändamål. Man måste i stället se till den totala energianvändningen och dess konsekvenser för klimat, miljö och hälsa. Regeringen anför att kärnkraft fission ska uteslutas ur energiforskningen. Det kan vi inte heller acceptera. Vi anser att kärnkraft bör ses som en energikälla bland andra och menar att även den har en utvecklingspotential som bör tas till vara. byggs ca 200 kärnkraftsreaktorer i världen, varav en i vårt nordiska grannland . De börjar redan prata om nästa reaktor. I som tidigare beslutat att avveckla sin kärnkraft har inflytelserika politiker börjat fundera på att ompröva detta beslut. anser att man inte kan eller ska utesluta kärnkraft ur framtida energiförsörjning. Kärnkraft är alltså inte någon teknik som är på väg ut. Energiforskning kommer att vara ett väldigt viktigt område för att säkra en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling i . Svensk basindustri är energikrävande. En säker och kostnadseffektiv energiförsörjning och energianvändning är på lång sikt viktig för den svenska konkurrenskraften. har väldigt goda förutsättningar för energiproduktion med mycket liten miljöpåverkan. Kombinationen vattenkraft, kärnkraft och en, i förhållande till övriga , stor tillgång till biomassa gör att vi har goda möjligheter att vara nettoexportörer av energi. Även detta är motiv för att satsa på en väl fungerande och effektiv energiforskning. har också erkänt skickliga forskare inom det här området. Vi anser dock, liksom föregående talare, att propositionen präglas av en övertro på politisk detaljstyrning av forskning och forskningsområden. Vi kan inte se varför man till exempel ska ta ställning till politiskt olika temaområden inom forskningen, speciellt inte om man lägger upp långsiktiga program för forskningen. Det kan i stället ge låsningar som allvarligt hämmar en rörlighet inom forskningsområdena. Vi anser att det huvudsakliga politiska ansvaret i stället ligger i att ta ställning till strukturen på forskningsfinansieringen och uppföljningen. Vi anser att energiforskning i huvudsak bör behandlas som forskning på andra områden och ser inte behovet av en separat proposition om just energiforskningen. Mycket av energiforskningen har bedrivits utanför de etablerade vetenskapliga strukturerna, främst styrt av . För att säkerställa att de medel som satsas på detta används effektivt är det viktigt med en ordentlig utvärdering. Vi kräver förstärkta insatser för utvärdering av just denna forskning. Jag önskar inte förlänga debatten ytterligare. Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bara bifall till reservation nr 1. 185 (): Socialdemokraterna saknar kännedom om hur kreativ och banbrytande forskning kommer till. I den proposition som ligger till grund för föreliggande betänkande förefaller regeringen tro att snabba forskningsresultat kan uppnås genom stark statlig styrning. Det är min och uppfattning att hård politisk styrning mer än något annat riskerar att strypa forskningen när forskarna ser sig tvungna att följa en viss inriktning som den politiska majoriteten står bakom. tror att energiforskningen är ett av de viktigaste instrumenten för att möjliggöra en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Endast genom att bejaka tekniska framsteg och avancerad forskning kan den framtida energiförsörjningen lösas på ett sätt som uppfyller högt ställda krav på miljö och säkerhet. är därför positiva till att betydande resurser satsas på energiforskning. Just därför är det så beklagligt att regeringen presenterar en proposition som är så innehållslös på förslag. En betydande del av propositionen upptas av meningslös retorik och otydliga förslag. som propositionen styr den statliga forskningen hårt saknas paradoxalt nog tydliga krav på utvärdering av forskningens kvalitet. åsikt är förstås att all statligt finansierad forskning måste uppfylla högt ställa krav. Grundforskningen ska vara av hög akademisk kvalitet och vara internationellt gångbar. Statlig finansiering av mer tillämpad forskning ska, enligt vår uppfattning, ha som tydligt syfte att underlätta kommersialisering av forskningsresultat. Propositionens vision för omställning av det svenska energisystemet saknar koppling till den verklighet som riksdag borde hålla sig till. I visionen ingår till exempel en fortsatt avveckling av kärnkraften. Som vi ser det finns det inga realistiska alternativ som inom överskådlig framtid kan ersätta denna kärnkraft. Kärnkraften bör därför tillåtas att vara kvar och utvecklas så länge högt ställda krav på säkerhet garanteras. Enligt vår uppfattning bör utgångspunkten snarare vara att minska den klimatpåverkan och de övriga miljö- och hälsoskador som energisektorn kan ge upphov till. Att minska användningen av fossila bränslen kan vara ett viktigt medel för att uppnå detta. Graden av konkretion i regeringens proposition höjs något genom att man föreslår ett så kallat energiråd. Rådet ska ledas av ett statsråd som därigenom ska styra energiforskningen. Vi kristdemokrater vill återigen inte att energiforskningen ska styras politiskt. Förslaget måste därför avslås av . Slutligen slås man av att regeringen inte har satt upp mätbara mål för sin egen energipolitik. Det är förstås ett smart sätt att slippa konstatera att politiken har misslyckats. Icke desto mindre anser vi kristdemokrater att regeringen bör ha mål för sina insatser inom energiforskningen och energiutvecklingen. Jag står självklart bakom alla kristdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 5. 186 (): Jag yrkar bifall till reservation nr 8. Målet för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet ska vara att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och näringslivet. Det är kunskap som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i och utveckla teknik och tjänster som svenskt näringsliv kan kommersialisera i och på andra marknader. Då är det bland annat angeläget att förbättra riskkapitalförsörjningen. Energiområdet är alldeles särskilt eftersatt då det gäller tillgång på riskvilligt kapital för investeringar i tidiga kommersiella skeden. Insatserna för tillförsel av sådant riskkapital ska därför ges högre prioritet. Dessutom bör få ett tydligare uppdrag att stödja kommersialisering av idéer och forskningsresultat på energiområdet. finns det 28 . Fem av dem är verksamma inom energiområdet med stöd av . Det här är en samverkansform som bör vidareutvecklas. I dessa delar är jag överens med propositionen. Med anledning regeringens förslag om energipolitiska insatser på klimatområdet, och när det gäller bilateralt och multilateralt samarbete kring Kyotoprotokollets flexibla mekanismer tycker att det är angeläget med en vetenskaplig granskning av dessa projekt och deras effekter. Det har ibland framförts kritik mot kvaliteten på de här insatserna. Vidare anser vi att dessa projekt inte får ha lägre kvalitet än vanliga biståndsprojekt. De måste ha en bra kvalitetsgranskning. Därför tycker vi att Sidas delaktighet i projekten och i utvärderingen av dem viktig. Jag anser att ska agera för att ska minska sina koldioxidutsläpp och inte investera i ny kolkraft eller brunkolkraft. Företagets projekt kring koldioxidseparation och förvaring anser jag inte legitimerar planerna på att bygga nya kolkraftverk. Denna teknik kan i bästa fall användas på framtida kolkraftverk inte på dem som byggs . Därför kan den tekniken inte få ned koldioxidutsläppen från kolkraftverk som byggs eller som finns . När det gäller kravet på laxtrappor anser jag att alla regleringsföretag ska bygga laxtrappor eller andra fungerande vandringsvägar vid alla dammar och kraftverk så att fisken kan vandra fritt. Det gäller också . Solenergins stora potential när det gäller energiförsörjningen och omställningen av energisystemet måste tillvaratas. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att föreslå åtgärder som leder till en snabbare och mer långsiktig utbyggnad av solvärme i . Utredningen bör bland annat hämta intryck från det arbete som bedrivs i och på detta område. Jag tycker också att det finns behov av att analysera effekterna av den omfattande utbyggnad av värmepumpar som skett . Antalet värmepumpar i det svenska energisystemet har ökat markant. Detta kan få konsekvenser för effektförbrukningen i samband med mycket kallt väder. Värmepumparna dimensioneras för att klara husets värmebehov under större delen av eldningssäsongen, men de klarar normalt inte att täcka hela värmebehovet under de kallaste dygnen. Värmebehovet måste då täckas av tillsatsenergi, vanligen genom en elpatron som finns installerad i systemet. Nettoeffekten på den totala effekt- och energianvändningen vid kall väderlek av den ökande användningen av värmepumpar borde därför få en analys. 187 (): Vi behandlar nu NU19, Forskning och ny teknik för framtidens energisystem. I propositionen framläggs riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Förslagen syftar till en ökad forskning och koncentration av resurserna samt till en ökad ambitionsnivå när det gäller att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatserna på energiområdet i kommersiella produkter som kan bidra till såväl omställning till ett hållbart energisystem som ekonomiska tillväxt. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Utskottets ställningstagande redovisas under följande sex rubriker i betänkandet: Utgångspunkter för insatserna, Inrättandet av ett energiutvecklingsråd, Verksamhetens inriktning och mål, Kommersialisering på energiområdet, roll och Internationell samverkan. Jag tänker inte kommentera alla dessa sex områden utan bara göra nedslag på några av dem. Propositionen tar sin utgångspunkt i en vision för omställningen av energisystemet. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning är omställningen till ett hållbart energisystem nödvändig för att ska kunna uppfylla gjorda åtaganden, till exempel beträffande utsläpp av växthusgaser. Även avvecklingen av kärnkraften anser utskottet vara en av grunderna i omställningsarbetet. I likhet med regeringen menar utskottet därför att de allmänna energipolitiska målen, strategin för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften, det övergripande målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna, klimatpolitiken, miljöpolitiken samt arbetet inom oljekommissionen utgör viktiga led för visionen att ställa om energisystemet till vad som är långsiktigt hållbart. Det andra område som jag tänker kommentera är området Verksamhetens inriktning och mål. fastställde att två övergripande, separata men samverkande, mål ska gälla för de långsiktiga energipolitiska insatserna. Enligt vad som då beslutades är målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande 2005/06:NU19 samt avslag på samtliga reservationer. Då detta är min sista debatt i kammaren skulle jag vilja tacka kammarkansliet med personal för väl genomförda debatter, för dess duktighet i att se till att vi håller våra tider och allt sådant. Jag vill också vända mig till de utskottsledamöter som jag jobbat ihop med jag funnits i och tacka för ett gott kamratskap. kan vi ha olika uppfattningar och försöka brandslå varandra på olika punkter, men jag uppskattar det goda kamratskapet. då vi var ute på Herrgården och åt en god middag tillsammans fick vi bevis för att vi även kan förenas i en situation då vi är ute och är civila. Med det skulle jag vilja tacka mina utskottskamrater för ett gott arbete i utskottet . Tack ska ni ha! Tack även till kammarkansliet! 188 () replik: Jag ska fatta mig mycket kort. Jag vill för personlig del och även från önska en riktigt trevlig framtid och tacka för det samarbete vi haft . 189 () replik: Jag ska bara tillrättavisa dig, . Jag heter inte utan . Men du är inte den enda som brukar säga det. Jag tar tacksamt emot det. Det är ömsesidigt att vi tycker att vi har haft ett gott samarbete då vi har varit ute och rest tillsammans. Vi kanske inte har samma uppfattningar i den politiska debatten, men det hör till att det är så. Vid andra tillfällen kan vi vara kamrater. Tack ska du ha! 190 () replik: Jag hoppas att min fadäs att missa namnet inte förs till protokollet. Jag brukar göra det. Tyvärr inträffar det för ofta. 191 (): Vi är alla överens om att energiforskningen måste ha en mycket långsiktig inriktning. Det går inte att ha korta perioder där man ökar ibland och minskar . Man måste veta vad som händer framåt. Det måste naturligtvis anslås tillräckligt med resurser. Det blir det alltid strid om. Vi blir aldrig alla nöjda med vad ordet tillräckligt egentligen täcker in. Men det är också viktigt att de resurser vi avsätter används på ett effektivt sätt. Risk för slentrian finns alltid i system som pågår . Därför tycker jag att det är bra med ett energiutvecklingsråd där politik, näringsliv och organisationer tillsammans kan driva projekt på olika områden och förändra när man kommer på att det är effektivare. Det är också en styrka att ansvarigt statsråd kommer att leda det här arbetet. Det är ju precis det vi vill i många sammanhang, att sådana här avgörande frågor leds av ett ansvarigt statsråd. Detta betänkande binder samman forskning, teknikutveckling och kommersialisering på ett bra sätt. De tre partier som varit energiuppgörelsens beskyddare har all anledning att vara nöjda med betänkandet. och även , tror jag var ganska kritisk mot stora delar av det här upplägget, det här programmet, den här visionen. En huvudkritik var väl att den politiska styrningen av energiforskningen ansågs som felaktig och skulle dra åt fel håll. Det brukar vi ibland säga om annan forskning också i . Sedan kommer vi ut i världen, eller pratar med forskare eller med dem som ofta sysslar med forskningsfrågor. Då visar det sig att i sådana länder som trots allt är ganska framgångsrika när det gäller att få fram nya produkter med inriktning på forskningen, exempelvis och , pekar politikerna med hela handen och ser till att det blir gjort. Det sker i väldigt liten omfattning i . Att det sker på något område tycker jag inte behöver vara så fasansfullt allvarligt, utan tvärtom till och med bra. framförde en liten lovsång, tyckte jag. Jag vet inte om jag läste fel på tonen, men det lät som en liten lovsång till kärnkraften. Han pratade om att kärnkraften nu minsann skulle utvecklas. Jag var tvungen att titta upp, för jag tänkte att det måste vara som sade det, men det var . Det vore bra om du kunde tala om för oss vad du menar med att utveckla kärnkraften i . En gammal god linje 3-kamrat som du, har du kommit så fel i livet? tog upp frågan om laxtrappor. Det är egentligen inte en särskilt stor del av näringsutskottets betänkande. Det finns redan ett beslut av om att snabbutreda frågan om att det i reglerade vattendrag ska finnas laxtrappor eller fiskvandringsleder. Det är naturligtvis mycket positivt. Indirekt är det förstås också en näringsfråga, för skulle man få lax och annan fisk att gå längre upp i åar och älvar vore det oerhört intressant för sportfisket och över huvud taget för turismen. Om vi tar som exempel skulle den stora ån, , bli värd betydligt mycket mer. Den ligger precis i det område som har störst problem med sysselsättningen, och om man kunde börja fiska lax uppåt Vetlandahållet skulle det innebära en positiv befolkningsutveckling och ge stora fördelar för hela regionen. I betänkandet finns en mycket intressant storpolitisk fråga. Där finns nämligen en motion om att börsintroducera . Om jag inte missminner mig har mina borgerliga kamrater i alliansen sagt att sju företag ska börsintroduceras under kommande mandatperiod. Ni har stått i talarstolen och sagt att det minsann inte blir , men kan vi se att en sådan motion finns med. Någonstans på vägen måste den stora omställningen i alliansens taktiska upplägg ha skett. Här finns nämligen den gamla motionen med, och i avslagsyrkandet av sin egen motion säger man att man inte ska börsintroducera just .