prot · GT0978 · 2006-02-23 00:00:00 — Vi vet faktiskt inte ens om det är H5N1 som kommer att vara basen för en eventuell pandemi. Likväl måste vi se till att ha en så god beredskap som över huvud taget är möjlig. Antivirala läkemedel är en del av det. Jag har varit angelägen om att se till att vi spred riskerna där och köpte in olika läkemedel. En av riskerna med att viruset muterar är att en del av de läkemedel som köps in inte blir verkningsfulla utan att man får en resistens. Den risken finns . fick vi uppgifter om att det fanns tendenser till att Tamiflu inte längre fungerade på det virus som finns. Med reservation för att det är svårt att bedöma hur viruset till slut kommer att arta sig vill jag säga att det är viktigt att vi sprider riskerna och köper in olika sorters läkemedel. Därför har vi köpt in tre olika sorter. Tamiflu är en, Amantadin är en annan. Relenza är en tredje, som vi köpte in . För att få stopp på en pandemi är den viktigaste åtgärden att ha beredskap för att klara av en vaccinering. ska man komma ihåg att vaccin inte kan framställas förrän det finns ett muterat virus. Det är alltså inte möjligt att producera vaccin och sedan lagra det. Man kan bara ta fram det när väl viruset finns. Likväl är det viktigt att vi redan nu bygger upp en beredskap och en organisation så att vi i en krissituation kan ta fram ett vaccin så fort som möjligt. Min inställning är att om det blir brist på vaccin i en krissituation ska vi i inte behöva gå ut och slåss på den öppna marknaden för att få tillgång till vaccin, utan vi bör bygga upp en egen produktion här i vårt land. Regeringen tillsatte därför en särskild förhandlare, , för att i samarbete med industrin försöka få till stånd tillverkning av influensavaccin i . Han gör sonderingar , och han kommer att lämna rapport till regeringen om detta. Hans uppdrag syftar till att få till stånd ett samarbete mellan en befintlig vaccinindustri och svenska staten. Det är ett sätt för oss att också få tillgång till den nya tekniken, det vill säga att man tar hänsyn till att produktionen av vaccin nu är inne i ett teknikskifte där man går från äggbaserad produktion till en modernare, cellbaserad produktion. Det är viktigt att vi är med och kan ta del av den nya tekniken. Den målsättning vi i regeringen har satt upp är att ha en sådan fabrik på plats . I det arbetet har vi också sökt samarbete med övriga nordiska länder och med de baltiska staterna för att lösa problemen i norra . Som jag sade följer regeringen och de berörda myndigheterna utvecklingen mycket noga. Förberedelserna när det gäller humansidan sker också på EU-nivå. deltar jag i ett informellt hälsoministermöte i om fågelinfluensan. Syftet är då bland annat att medlemsländerna ska utbyta information om beredskapsplaneringen inför en eventuell pandemi. Vi kommer också att få lägesrapporter från bland andra den europeiska smittskyddsmyndigheten och . Den senaste tidens larmrapporter har åtminstone det goda med sig att världen åtminstone enligt min bedömning börjar bli alltmer förberedd. Myndigheter, organisationer och länder följer utvecklingen av fågelinfluensan noggrant. Sammantaget menar jag att vi i i en internationell jämförelse har kommit mycket långt i förberedelserna och planeringen både inför att H5N1 kommer till och inför en eventuell pandemi. 112 (): Tack för informationen. Jag skulle vilja ställa några frågor till med tanke på den situation vi har . , som lämnade sin rapport Läkemedelsuppdraget, utvärdering av behoven av tillgång i till antivirala läkemedel vid pandemisk spridning av influensa vill ha en fördubblad beredskapslagring som kompensation för begränsad tillgång till diagnostik. Man bestämmer vidare att man ska behandla alla . Man vill också att den större delen av läkemedelsförråden ska utgöras just av Tamiflu. Där skriver man också att en beredskapslagring skulle kräva en lagring av totalt 20 miljoner kapslar av Tamiflu. säger , som är smittskyddsexpert, i en intervju i TT: Efter omständigheterna ligger vi väl till, men det finns mer att göra. Han säger : Ännu har vi inte fått regeringens klartecken att köpa ytterligare en miljon doser som en genomförd antiviral utredning förespråkar. Jag vill ställa en fråga till . Jag vet att Relenza är inköpt i 200 doser. För kammarens kännedom är det inhalationspreparat. Sådant som man andas in är till exempel inte särskilt lämpligt för barn som blir sjuka. Det är ett sådant exempel. Det är också lite svårt att veta hur stor dos man får i sig när man inhalerar. Det är betydligt enklare med en tablett. Jag vill ställa frågan till : Hur ser nu den övriga planeringen ut från regeringen? undrar naturligtvis också varför det inte är inköpt . Kommer man nu snabbt som ögat att fortsätta att uppfylla sitt löfte som man faktiskt gav här i kammaren månad om att köpa hem till en miljon människor till? 113 Statsrådet (): Jag kan försäkra om att vi har en väldigt nära dialog med i den här frågan. åker faktiskt med mig till . Vi diskuterar det nästan om inte så i varje fall på veckobasis. Man ska komma ihåg att vi var ett av de länder som köpte först och köpte mest, och som därmed också förmodligen fick det lite billigare än många andra länder. Det var innan det stora pådraget om att inhandla antivirala läkemedel. har vi lagrat upp. Vi har dessutom, som jag sade, köpt in ytterligare inte 200 men 200 000 behandlingar av Relenza. Vi genomför det enligt den plan som satt upp. Vi kommer under det här året att fortsätta att lägga in beställningar på mer läkemedel. Men det finns en viktig invändning. Det är att man måste ta till sig löpande den information som kommer efterhand om resistensriskerna. Jag kommer ihåg hur det var . En del gick på och ville att vi skulle handla in oerhört mycket Tamiflu och egentligen bara lagra det. Jag tror att jag var nästan ensam om att peka på resistensrisken. Om länderna skulle göra så allihop och sedan i en krissituation vräka ut Tamiflu skulle risken bli att vi utvecklar en resistens för viruset och sedan står där med stora lager med ett läkemedel som kommer att visa sig vara värdelöst. Det är den risken som man måste värdera. fick vi för uppgift om att det fanns virus i som hade utvecklat en sådan resistens. Man måste väga in det när man tar ställning till hur man sätter samman det slutliga lagret. Vi kommer att fortsätta att under det här året lägga in beställningar efterhand. ska vi samla information om vilken typ av läkemedel som vi ska köpa. 114 (): Först vill jag tala om att jag delar syn på vaccinproduktion i . Det har jag sagt . Jag tycker att det är oerhört angeläget att man också kommer i gång med att besluta hur man ska ordna det. Det känns jätteviktigt. Vi vet att det tar minst tre och kanske fyra eller innan en sådan produktion är i gång. Man kan inte framställa något vaccin förrän man vet vilken sorts influensa det är. När det gäller resistensutvecklingen har enligt en färsk rapport Relenza och Tamiflu omfattats i en låg frekvens. Det är hos vuxna och hos barn. Det är ungefär den nivån. Den ska man naturligtvis räkna med. Men det är en förhållandevis liten del än så . Såvitt jag förstår rekommenderar WHO fortfarande Tamiflu. I er överläggning kommer naturligtvis den här frågan upp som oerhört viktig. Jag håller också med om att det är viktigt att ha flera olika alternativ i portföljen. Men man måste också veta att man har mest av det som kommer att behöva användas mest. 115 Statsrådet (): Vi har stora mängder med Tamiflu. Vi är ett av de länder som har mest om man ser till andel av befolkningen. Vi kommer under det här året att fortsätta att lägga in beställningar på olika läkemedel för att sätta samman ett lager som gör att vi sprider riskerna lite bättre. Vi har också tagit in information om vad som händer på resistenssidan. Det som är svårt med den här frågan är att vi skjuter på rörligt mål. Vi vet inte ens om det är H5N1 som kommer att bli det farliga viruset och om det är det som kommer att mutera. Det kan mycket väl vara något annat av dem. Vi vet som sagt inte heller vilka läkemedel som i så fall kommer att fungera mot det. kan vara fullständigt trygg i att vi fortsätter att följa den plan som drog upp för våra inköp. Men vi hämtar också information om vad som händer på resisistenssidan. 116 (): Jag vänder mig till jordbruksministern. Precis som jordbruksministern kan jag konstatera att vi befinner oss i ett allvarligt läge. Jag ber att få tacka för den rapport om en väldigt god beredskap som ändå har och som ministern har informerat oss om. Inte minst har vi erfarenheter från krishantering tidigare som mycket väl kan komma till användning just . Förutom att oron över fågelinfluensan växer bland befolkningen växer den inte minst bland de människor som jobbar med svenska fjäderfä och som också försörjer sina familjer på att producera svensk kyckling, svenska ägg och svensk kalkon till oss. Frågan är nu om konsumtionsmönstret kommer att ändras med anledning av den fokusering och oro som finns bland befolkningen. I sydeuropeiska länder har det visat sig att sådana tendenser ändå uppstår vid den här typen av smittohärdar. I har vi högre krav på miljöhänsyn, smittskydd och djuromsorg. Det ställs högre krav på våra produkter än på de importerade produkter som vi får till . Men kunskapen därom är lite varierande, får man väl ändå säga. Trots det har vi god erfarenhet av smittor som till exempel salmonella, som vi mycket väl kan hantera. Min fråga är riktad till jordbruksministern. Det gäller den oro som finns bland näringen över konsumtionsmönstret. Vad avser jordbruksministern att vidta för åtgärder med anledning av läget? Vi alla önskar ändå att kunna ha tillgång till svensk kyckling, svensk kalkon och svenska ägg även . Vad avser ministern att vidta för åtgärder? 117 Jordbruksminister (): Det är alldeles riktigt som säger. Konsumenternas förtroende för kycklingkött påverkas av händelseutvecklingen. Vi kan framför allt se i södra att efterfrågan på och konsumtionen av kycklingkött har sjunkit drastiskt. Det är någonting som oroar de berörda jordbruksministrarna och oroar i de berörda länderna. På det senaste jordbruksministermötet togs den här frågan upp och diskuterades. Kommissionen redovisade vad man har gjort. Ett instrument som man har är att öka exportbidragen. Det har man gjort två gånger . Man överväger också om man kan vidta olika informationsåtgärder för att konsumenterna ska få en bra information för sina val. Här i har vi just nu ett gott utgångsläge. Vi ser inte den här minskningen i konsumtionen. Näringen själv, Svensk Fågel, har lanserat en märkning som finns på plats. I den delen har vi det bra förspänt. Men jag följer den här frågan noga. Det är klart att jag kan känna en oro för vad som kommer om vi skulle få smittade vilda fåglar och om vi också skulle få in smittan i tamfjäderbesättningar i EU. 118 (): Jag är glad över att ministern följer frågan så aktivt, inte minst för vår näring, som vi tycker är viktig att ha kvar i . Det är bra att vi på EU-nivå kan genomföra aktiviteter som gynnar att vi också har kvar en inhemsk produktion. Men det finns också saker som vi kan göra i . Vi vet att vi har vissa konkurrensnackdelar mot omgivande länder. Det är pålagor, avgifter och annat. Jag skulle vilja att jordbruksministern delger oss en fundering över om det kanske kan finns åtgärder som är aktuella och som vi själva kan vidta på hemmaplan för att gynna en svensk produktion även i fortsättningen. Då kan vi äta svenska ägg till påsk. 119 Jordbruksminister (): Jag tror att det är just i det här läget som vi har stor glädje av våra svenska mervärden. De innebär att konsumenterna kan känna sig trygga med svenska produkter. Vi har lagt ned stor omsorg på att exempelvis ha salmonellafria kycklingar och salmonellafria ägg. Det gör att vi har ett särskilt förhållande till vårt smittskyddsarbete. Därför har konsumenterna ett stort förtroende. Vad det handlar om nu är att vara effektiv och att se till att vi inte får in fågelinfluensan i bland de svenska besättningarna. Då kommer förtroendet för den svenska kycklingen att få sig en törn. 120 (): Jag vill också passa på att tacka för en mycket värdefull information om vår beredskap, både nationellt och internationellt och i EU. Jag vill ställa en fråga till jordbruksministern om kommunernas ansvar. Det är ett ansvar för att ta medborgarnas oro på allvar. Jag undrar om det är klockrent vilken uppgift som kommunerna och kommunernas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar har. Är det givet att medborgarna när de ser om de ser och upptäcker en död fågel vet att de kan ringa till ? Vi har fått reda på att man inte ska ta i fåglarna med bara händer och så vidare, men är detta klockrent? Är det en service som ges tillbaka till oroliga medborgare när det gäller hur de ska hantera detta? 121 Jordbruksminister (): Det är tydligt vad som gäller enligt epizootilagen när det gäller det ansvar som har och det ansvar som SVA har. Via har också länsveterinärerna ett ansvar. De ansvariga myndigheterna har haft omfattande kontakter med kommuner och landsting. Det finns en svårighet i gränssnittet mellan avfallshantering, som är döda fåglar i allmänhet som går in i kretsloppet, och döda fåglar i ett läge då vi har risk för farlig fågelinfluensa och spridning av den. Jag är av uppfattningen att vi måste hjälpa medborgarna med en enkel, tydlig information som inte kan missförstås. Vi jobbar för att se till att det fungerar väl mellan våra myndigheter och i relation till kommunerna. 122 (): Jag tror också att det är oerhört angeläget att det blir enkelt och klart så att alla medborgare vet hur man ska hantera det och vem man ska ringa till. Visst är det så att ganska många fåglar dör en så kallad naturlig död . Jag vill passa på att ställa ytterligare en fråga. Den gäller ytvatten. Enligt uppgifter överlever viruset i ett ytvatten. Vad finns det för beredskap här för att kunna hantera det så att inte det blir en källa till smittspridning? 123 Jordbruksminister (): När man ska hantera den här typen av problem så måste man ha stor fantasi och inlevelseförmåga. Vi utvecklar vårt förhållningssätt till hur vi kan öka vår beredskap. Vi har erfarenheter av andra typer av bekämpning och av smittsamma sjukdomar. Där har också vattenfrågan varit aktuell. Det är alltså en fråga som myndigheterna har att hantera. Den ska vara med i myndigheternas beredskapspaket. Men jag håller med om att det är en mycket angelägen fråga. 124 (): Jag vill också instämma i kören och tacka för den goda information som vi har fått . Jag tycker verkligen att regeringen i stora delar har gjort ett bra arbete här, och fortfarande gör det. Det är viktigt att ha kraftfulla åtgärder redo och att arbeta systematiskt vid pandemier. Det säger inte minst olika forskare inte virusforskare som jag men forskare i nationalekonomi, statsvetenskap och så vidare. De säger att pandemier är det enda som egentligen i stort kan hota hela världsekonomin. Jag vill rikta en liten varningssignal både till regeringen och till , som ställde en fråga här. Vi ska inte lita för mycket på antivirala medel. Antivirala medel kan aldrig bota virus, men de kan lindra sjukdom. Det här viruset kan mutera snabbt. Vi vet inte ens om medlet kommer att fungera särskilt bra när det hela väl muterar till en mänsklig influensa. Jag tycker att det är oerhört mycket viktigare att lägga mer kraft på att säkerställa optioner på vaccinrättigheter och byggandet av en vaccinfabrik. Det är precis den linje som är inne på. Jag skulle vilja ställa några frågor till honom. Hur kan man ytterligare pressa på det här så att det går snabbare? Har vi säkerställt optioner på vaccinrättigheter nu som vi väntar på att få bygga en riktig vaccinfabrik? Finns det några åtgärder som vi kan vidta för att det ska ske ännu lite snabbare? 125 Statsrådet (): Jag delar förstås uppfattning om att man inte ska stirra sig blind på frågan om antivirala läkemedel. Man kan kanske förstå att debatten lätt tar sig det uttrycket. Det handlar bara om att plocka ut en, två eller tre frågor och så får man debatten att handla om den och glömmer kanske ibland helheten. Jag tror att vi måste göra båda delarna. Vi måste ha ett beredskapslager som är så sammansatt att vi minskar risken för att hamna i en situation där beredskapslagret sedan kanske inte kommer att kunna användas på grund av resistensrisken. Precis som säger är detta ett virus som av allt att döma muterar snabbt. Det är också vaccinfrågan som måste lösas. Vi jobbar snabbt med den. ska lämna sin rapport till mig redan i slutet av . Då finns det ett underlag för att kunna gå vidare i samtalen med något av de företag som är aktuella. Jag vet faktiskt inte hur det jobbet kommer att sluta eftersom han är mitt uppe i det. Jag tror att han träffar ett av de stora internationella företagen redan just . Han är alltså mitt uppe i det arbetet, och det vore dumt av mig att gå händelserna i förväg. Vi högprioriterar frågan att få vaccinproduktionssituationen löst, just för att vi ska slippa att ge oss ut på en marknad i en krissituation. Då kommer det att vara huggsexa om vaccinet, och det gäller att vi inte ska behöva försätta i en sådan situation. 126 (): Jag tackar för det svaret. Jag vill ändå understryka att det är viktigt att man som vaccinfabriken ska byggas säkerställer optioner på vaccinrättigheter vid de fabriker som redan existerar. Man måste agera på alla plan. Det gäller antivirala medel, som vi talade om, det gäller att säkerställa optioner och det gäller en riktig vaccinfabrik. Ytterligare två viktiga frågor är: Hur ger man mer information till svenska folket? Hur kommer att gå ut med det här? Det gäller ju att inte måla upp skräckvisioner och skräckbilder , utan att verkligen komma med korrekt information. Det allra viktigaste är att vi inte bara ska ha resurser till akuta åtgärder, utan vi måste också se till frågan om hur vi skapar ett mer effektivt bassystem för smittskydd. Det ska vara ett bassystem som fungerar i normalläge för att sedan ytterligare kunna sätta fart i ett akutläge. Det är en brist . Vi har inte ett riktigt bra bassystem. Där borde vi också sätta in fler åtgärder. 127 Statsrådet (): Om jag tolkar rätt så är en av delarna och en av de frågor som vi måste jobba med när det gäller bassystem för smittskydd att se till att få upp influensavaccineringen under normalåren. Vi måste alltså klara av att vaccinera fler i riskgrupperna. Det är det enda sättet att totalt sett kunna få upp produktionskapaciteten i världen till de nivåer som vi behöver om världen skulle råka ut för en pandemi. Där har vi också ett arbete tillsammans med framför allt försöka se till att landstingen går ut med information om att man ska vaccinera sig under normalåren, framför allt om man tillhör riskgrupper, det vill säga om man har någon lungsjukdom och också om man är , som är en av de definierade riskgrupperna. Sedan är det alldeles rätt att vi måste ha tungan rätt munnen när det gäller informationsdelen. Risken att bli smittad av den sjukdom som finns är oerhört liten, för att inte säga minimal. Det ska ganska mycket till för att den ska föras över från fågel till människa. Det måste vi säga. Sedan måste vi också säga att vår erfarenhet emellertid talar om att det här viruset tenderar att mutera. Därför måste vi också planera för det värsta scenariot, det vill säga att det börjar smitta mellan människor, att smittbarheten är lika stor mellan människor som den är mellan fåglar och att dödligheten är lika stor som den är för fåglar. Då hamnar vi i mycket stora bekymmer. Det är det värstaläget som vi nu planerar för. När det gäller optionerna och hur vi gör som vi ska bygga upp en vaccinproduktion vill jag säga att min grundtanke är den att vi under de år som det tar att bygga upp en vaccinproduktion i också ska ha ett avtal med det företag som vi samarbetar med om att få loss vaccin till hela svenska folket om vi under den tiden skulle råka ut för en pandemi. Det är en del i själva upplägget av den förhandling som vi kommer att gå in i med ett enskilt företag. 128 (): Det är glädjande mycket som händer på det här området. Jag blir glad när jag hör folkhälsoministern säga att det har köpts in flera antivirala medel till lagret. Jag hoppas att det innebär att det kommer att köpas in så mycket att det åtminstone kan räcka till av befolkningen enligt det löfte som han gav vid partiöverläggningar. Min fråga handlar dock om någonting annat. På hemsida kan man läsa att har deltagit i fyra större beredskapsövningar. Med tanke på den handlingsförlamning som infann sig vid tsunamikatastrofen undrar jag: medverkat i eller tagit initiativ till någon beredskapsövning på regeringsnivå? 129 Statsrådet (): Det har alldeles hållits en övning på EU-nivå där myndigheter och regeringar fanns med för att se hur det fungerar. Den övningen ska vi faktiskt utvärdera under den träff som vi ska ha i . Både myndigheterna och EU har övat, och har varit en del i det. 130 (): Statsrådet säger att myndigheter och regeringar har övat. Jag kan inte minnas att alla regeringsledamöter har varit borta från för att öva någonstans. Menar du att samtliga eller berörda ministrar från den verkligen har varit med i en beredskapsövning eller är det bara du personligen som har medverkat? Jag menar att det finns fler ministrar som kan behöva vara med i en sådan övning. 131 Statsrådet (): Vi har inte varit i väg någonstans. har övat tillsammans med övriga regeringskanslier i EU inför en sådan här situation. Det är en utvärdering av det jobbet som vi ska göra. Det sker bland annat för att säkerställa att informationen fungerar mellan de olika länderna så att vi snabbt kan vidta åtgärder och så att vi vet vem vi ska vända oss till i de olika länderna när vi vill få information. 132 (): Tack för informationen. Jag har en fråga till jordbruksminister . Min fråga handlar om omhändertagandet av tamdjur om vi skulle hamna i en situation där smittan också kommer att drabba höns, ankor och gäss i . När tv-bilderna från länder som redan har fått smittan hos sina tamdjur nådde oss var det flera än jag som reagerade över den brutala behandlingen som tamdjuren, åtminstone till synes av tv-bilderna, utsattes för. Det är kanske inte så märkligt. Det handlar ju om att avliva djuren. Men jag tror ändå att de flesta i förväntar sig att det ska ske på ett någorlunda etiskt korrekt sätt. Jag undrar om det finns föreskrifter för en sådan här massavrättning som det kommer att handla om om tamdjuren kommer att drabbas av smittan. 133 Jordbruksminister (): Djurskydd och djuromsorg är en central fråga för oss i . Vi har en djurskyddslagstiftning som ställer mycket höga krav på oss. De kraven måste vi leva upp till även i svåra situationer. Det handlar om att hantera de djur som vi måste ta in, de djur som vi måste ha inomhus och som vi har haft utomhus. Vi måste klara ventilation och den miljö de ska ha för att de ska må bra och inte lida. Den andra frågan är hur en avlivning ska gå till. Jag kan försäkra att det är en fråga som funderar på i samråd med . Man försäkrar sig också om att man har metoder som innebär att djuren inte ska lida. Det handlar om att ha tillräckligt mycket gas och att kunna försluta de utrymmen där man ska gasa djuren. Det är ett arbete som också är planerat. 134 (): Jag tackar för det svaret. Jag tror att det finns många i som känner starkt för djuren och är oroliga för den här utvecklingen på grund av det. Jag passar också på att fråga om det här diskuteras på EU-nivå. Det finns också många i som är kritiska till hur djuren omhändertas, eller inte omhändertas, i andra EU-länder, speciellt i liknande situationer. Diskuteras det i det här nätverket för veterinärer som jordbruksministern nämnde? 135 Jordbruksminister (): Jag kan själv förstå den upprördhet som man känner när man ser de här bilderna. Ett förhållande som man måste hantera är att man inte har haft resurser och kompetens i de länder där vi ser att man har hanterat djuren på ett sätt som vi inte tycker är acceptabelt.