prot · GT0988 · 2006-03-16 00:00:00 — Det kunskaps- och informationssamhälle som vi lever i präglas ju av ständigt pågående förändring och utveckling. möter vi ny information och ny kunskap. Då ska det vara möjligt att också lära nytt, att lära igen, att komma igen och att byta bana i livet. En politik för vuxenutbildning måste bygga på långsiktighet och flexibilitet, på möjligheter. Så är inte fallet . Så här är det månne naturligt att sammanfatta den sittande socialdemokratiska regeringens arbete på området. Det är fort gjort. Det finns nämligen inget sådant arbete och inga insatser att tala om. Verkligheten är långt ifrån rosenröda hyllningstal i början av den här debatten. Det är en visa som faktiskt ekar ganska falskt i mötet med verkligheten. För nog har det snackats från denna talarstol. Det har pratats om kommande skollag. Det har pratats om kommande vuxenutbildningslag. Och se vad blev det? Ingen skollag och ingen vuxenutbildningslag. Det senaste är att det kanske kommer hur var det nu marginella förändringar . Kanske det, ja! I den mån det över huvud taget finns någon politik för vuxenutbildningen så utmärks den av ett evigt hipp-som-happande. Kortsiktiga lösningar än här, än där, utan sammanhållen strategi. Kanske är det betecknande att snudd på det enda som hänt är att det lanserats ett förslag till ny myndighet. Och visst, en samlande myndighet skulle kunna vara ett steg i rätt riktning, men nog är det graverande att när den nuvarande makten ska prestera något så ligger det frestande nära att det blir ja, just det en myndighet. Det är inte vi kristdemokrater nöjda med. Vi vill se en sammanhållen strategi med strukturella förbättringar, där utbildningen byggs utifrån människors behov. Flexibilitet och individanpassning är viktigare . En infrastruktur för utbildning för vuxna ska rymma alla typer av formell utbildning från studiecirklar och arbetsmarknadsutbildningar till högskolekurser och kvalificerad yrkesutbildning i yrkeshögskola. En viktig insats för utbildning på distans görs vid lärcentren. I ett kunskapssamhälle måste det finnas en rätt till utbildning. Den rätten saknar vissa . Rätten till utbildning gäller inte alla. Vuxna med en utvecklingsstörning eller som av andra skäl har gått i särskola som barn har inte samma rätt till grundläggande utbildning som andra vuxna. Detta vill ändra på. Även särskoleelever som vill och kan ska ha rätt till vuxenutbildning. Det kan också vara svårt för studerande med olika typer av funktionshinder att få en utbildningssituation som är anpassad efter deras behov. Det kan gälla personligt stöd i form av stödundervisning, assistans eller tolktjänst för döva eller förflyttning till och från utbildningslokalerna enkla, basala saker som blir oöverstigliga hinder när de inte löser sig. Människor med funktionshinder av olika slag ska ha likvärdiga möjligheter och samma rätt till en högkvalitativ utbildning som övriga medborgare. Rätten till utbildning borde också gälla dem som lämnat gymnasiet och som behöver komplettera för att få rätt behörighet för vidare studier. En del av vuxenutbildningen som borde byggas ut är validering för att kartlägga en persons verkliga kunskaper, oavsett hur och var dessa har förvärvats. Genom validering kan också innehållet i en utbildning anpassas efter den enskildes förkunskaper. finns runtom olika embryon till valideringsarbete på en del håll har man kommit längre men det räcker inte. Inte minst ur ett rättssäkerhetsperspektiv fordras en sammanhållen och kvalitetssäkrad modell för validering. All kunskap är inte homogen. Det finns olika sorters kunskaper. De borde rymmas i vuxenutbildningen. Beslut att föra in praktisk kunskap i det högre utbildningssystemet har visserligen tagits under borgerliga regeringar, till exempel genom högskolereformen 1993, men dessa har inte förvaltats utan snarare misskötts under de socialdemokratiska regeringarna. Kvalificerad yrkesutbildning, KY, har inneburit ett steg i rätt riktning men har inte fått tillräckligt genomslag, eftersom den inte fått de rätta förutsättningarna. föreslår en ny enhetlig utbildningsform av hög kvalitet: yrkeshögskola. Dagens KY blir därmed en del av den nya . De goda erfarenheter som finns därifrån, bland annat av samverkan med näringslivet, måste tas till vara. En poäng med är dock att det blir ett enhetligt system för bedömning och examination. I dagens splittrade modell kan det finnas problem med att exempelvis få en jämförbarhet mellan olika utbildare. En sammanhållen yrkeshögskola bidrar till ökad rättssäkerhet och anställningsbarhet för den enskilde. Därmed hjälper den också till att svara upp emot de rop som kommer från näringslivet om att man vill ha yrkeskompetent arbetskraft att anställa. Alla måste ha chansen att komma igen. Folkbildningen är en unik utbildningsform. För många som har haft det svårt i den vanliga skolan har folkhögskolornas fria pedagogiska former och metodik inneburit en ny chans, ofta med goda resultat för den enskilde. Det är därför bra att utskottet föreslår att det ska bli möjligt för folkhögskolor att ge undervisning i svenska för nya svenskar. Det är bara släpvagnen i svensk skolpolitik, Socialdemokraterna, som motsätter sig detta. Vi övriga av olika politiska kulörer tycker att det är rimligt. Vi kristdemokrater vill också se ett ökat antal fristående skolor även inom vuxenutbildningen. För att möta kunskapssamhället fordras insatser, herr talman. Vi kristdemokrater vill se en inriktning där vuxenutbildningen finns nära människor, där det finns yrkesutbildning av högt kvalitativt snitt och där validering är en rättssäker och väl använd metod för att ta vara på människors verkliga kunskaper i ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka och ingen lämnas efter. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag under punkt 24 och därmed avslag på den socialdemokratiska reservationen. I övrigt står jag givetvis bakom samtliga reservationer i betänkandet men yrkar för kammarens tids vinnande endast bifall till reservationerna 1 och 6. 96 () replik: Hipp som happ, sades det här om det som handlar om strategi och mål för vuxnas lärande som vi lade fast här i kammaren, jag tror det var 1991. Det får mig att ställa en fråga till . Om jag inte läser alldeles fel så var det så 1991 att ni i huvudsak ställde upp på strukturen när vi skapade det som talades om i talarstolen alldeles . Det var som att läsa ur det betänkande vi hade då. Det handlade om att det skulle vara flexibelt, och det skulle skapa möjligheter att kunna kombinera att läsa in någonting på gymnasiet, läsa någon yrkesinriktning och för den delen också gå i högskola. Det var en oerhörd flexibilitet som vi öppnade upp för då som var helt ny. Men får man höra att det är någonting helt annat. Står i huvudsak bakom den struktur som vi lade fast 1991 om vuxnas lärande? Det tycker jag är oerhört intressant att veta. Sedan har vi . Saker och ting ska väl kallas för sitt rätta namn. är det så att vi har en högskola som omfattas av högskolelagen, vi har yrkesutbildningar, vi har hantverksutbildningar och vi har kvalificerad yrkesutbildning. Det finns ingen anledning, i alla fall inte för oss, att rangordna dessa som mindre betydelsefulla eller så, utan de har samma status och står oerhört stadigt, inte minst kvalificerad yrkesutbildning, som ju är erkänd som en mycket bra utbildningsform även om den är ung. Då menar jag att inte katten löser vi det här med att föra in det i någon yrkeshögskola. Det skapar ju bara en massa bekymmer med specialregler och undantag, och det vill vi inte ha. 97 () replik: talar om en strategi. Vad finns det för strategi egentligen från den socialdemokratiska regeringens sida när det gäller vuxenutbildning? Jag har inte märkt någon. Det har talats väldigt mycket om att det ska komma förslag, men det har inte kommit några förslag. Det är faktiskt så att sedan kom, genomfördes och avslutades har inte mycket hänt på vuxenutbildningsområdet. Det är på något sätt som att socialdemokratin har fastnat i den retorik man använde då, när man skulle införa , och på något sätt har lärt sig om man nu har behövt lära sig det att blunda för att verkligheten faktiskt har förändrats . Det vi ser , i vårt land, är en massarbetslöshet näst intill utan motsvarighet i svensk historia. Vi ser en bristande flexibilitet. Vi ser rop från företagare som söker efter yrkeskvalificerad, kompetent arbetskraft. Vi har utländska akademiker som inte kommer in på arbetsmarknaden. Vi har unga människor som inte kommer in på arbetsmarknaden. Vi har över huvud taget högutbildade akademiker som inte kommer in på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden fungerar inte. Utbildningssektorn fungerar inte. Vuxenutbildningssektorn fungerar inte, herr talman. Vi har en massarbetslöshet, och med det förefaller tämligen nöjd. Det är inte jag det kan jag lova. I stället skulle jag vilja ställa en mycket konkret fråga till när han nu talar om den kvalificerade yrkesutbildningen, som det förvisso finns väldigt mycket bra i. Jag undrar om är redo att också se en del av de svagheter som finns i det nuvarande systemet och som till exempel pekat på. har visat att allt färre av dem som genomgår en kvalificerad yrkesutbildning får jobb. sjönk andelen från till . Är verkligen nöjd med det? 98 () replik: Det är en märklig beskrivning av hur det ser ut på arbetsmarknaden. Vi har, vad jag vet, aldrig varit med om en sådan fantastisk utveckling med exempelvis tillskapandet av nya företag som den vi har i det här landet. Vi ligger nu på 40 000 , vilket är näst intill rekord. Vi har en utveckling där vi hävdar oss oerhört väl genom kompetens och kunnande. Vi ligger i framkant vill jag påstå, och spänner vi bågen ytterligare för att även möta det som kommer framöver, . Åter till frågeställningen. måste klara ut vad det är som är fel på strukturen i de vuxnas lärande, den som vi lade fast i kammaren 1991 och där vi sade att syftet var personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt, jobb och rättvis fördelning. Det handlar om att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens. Där finns också ett bra resonemang om flexibilitet. Vad är det konkret som är fel, och vad är det som måste tillföras för att det ska fungera? Vi måste klara ut detta, för annars får vi bekymmer. Jag upplever det som en styrka att ett antal partier i kammaren slöt upp kring den strukturen, låt vara att och Moderata samlingspartiet ställde sig vid sidan av. Vi hade, tyckte jag, en samsyn kring detta. Motsatsen vore ju bedrövlig. Om det, i värsta fall, skulle inträffa att högeralliansen tar hand om detta undrar jag hur i halva friden ska möta det som ligger som förslag från både och . Hur ska ni möta deras syn på lärandet på det här området? 99 () replik: kommer tillbaka till årtalet 1991. Jag svarar inte på det eftersom jag är lite osäker på om det verkligen är just det årtalet han avser när han ställer frågan om och om igen. talar om framkant. Ja, jag kan hålla med om att ligger i framkant på en punkt, nämligen på punkten jobless growth. Vi har tillväxt, men vi har inga nya jobb. Ändå är nöjd med den nuvarande arbetsmarknadsmodellen och med den nuvarande utbildningssektorn. Jag är inte nöjd med att människor stängs ute, att människor lämnas efter, att människor hålls tillbaka på det sätt som sker . Tala med de unga, medelålders och äldre som inte kommer in på arbetsmarknaden för att strukturen är för rigid. Tala med dem, ! Jag noterade att inte kommenterade det som visat, nämligen att det finns bekymmer när det gäller anställningsbarheten och entreprenörsandan hos dem som kommer ut från den kvalificerade yrkesutbildningen. Han skulle säkerligen inte heller kommentera att Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning får alltfler kritikpunkter. Det ökar även där. Detta vill vi kristdemokrater möta med en struktur som är flexibel och låter alla vara med, en struktur som öppnar för yrkeshögskolor på samma sätt som i till exempel . De har lyckats mycket bra i vårt östra grannland. Därför borde det kunna finnas en öppenhet också i vårt land för att föra den diskussionen. Vi kristdemokrater vill se varje människa. Vi vill låta varje människa vara med utifrån hans och hennes möjlighet att hitta sin väg genom livet. Man ska också ha möjlighet att byta väg när det är av behovet påkallat eller när man vill göra det. Vi vill ha flexibilitet. Vi vill ha något helt annat än den nuvarande modellen där människor lämnas efter, där människor stängs ute av den socialdemokratiska rigiditeten. 100 (): Jag ska vara hjälpsam mot genom att rätta det årtal som blev fel. I stället ska det alltså vara 2001. Så var det gjort. Förmågan att kunna kommunicera är avgörande för hur man klarar sig inte bara när man kommer ny till ett land utan även när det gäller att klara det dagliga livet. Därför är det oerhört viktigt att invandrade ges möjlighet att snabbt lära sig svenska. Att med godkända betyg ha genomgått svenska för invandrare fungerar ofta som en första inträdesbiljett till det svenska samhället. Jag skulle dock vilja använda uttrycket svenska för invandrade eftersom definitionen av begreppet invandrare faktiskt är ganska oklar. För människor som söker sig till borde folkhögskolorna kunna utgöra ett självklart alternativ för att lära sig det svenska språket. Jag tycker att det är synd, och det är också förvånande, att regeringen och Socialdemokraterna inte delar den uppfattningen. Det är riktigt som sade i sitt anförande att folkhögskolorna har möjlighet att bedriva sfi-undervisning på entreprenad, men har kommunerna i alltför liten utsträckning tagit till vara den mångfald och flexibilitet som folkhögskolorna kan erbjuda. Därför är det få folkhögskolor som genomför sfi i form av reguljär upphandlad utbildning. Jag försökte gå igenom detta och kom fram till att högst tio folkhögskolor bedriver någon typ av sfi-undervisning. Däremot finns det andra former av samverkan med kommunerna när det gäller undervisning i svenska. Det kan gälla projekt för traumaskadade flyktingar och för nyanlända, kurser som förbereder för sfi och kurser som tar vid efter sfi. Folkhögskolorna har lång erfarenhet av kurser för invandrade. studerade 2 750 invandrade med behov av särskild språkträning vid folkhögskolorna. Lärarna är mycket kompetenta och folkhögskolorna har utvecklat en väl fungerande pedagogik för att kunna möta deltagare med olika utbildningsbakgrund och olika kulturell tillhörighet. Dessutom erbjuder folkhögskolorna en miljö som visat sig vara gynnsam för språkinlärningen genom boendet på internat och genom de naturliga kontaktytorna till svensktalande. Många folkhögskolor har också erfarenhet av undervisning för vuxna med utvecklingsstörning och skulle kunna erbjuda en väl anpassad sfi-undervisning för invandrade vuxna med funktionsnedsättning eller med andra funktionshinder. Jag är mycket glad över att det nu finns en politisk majoritet för bifall till de motioner som kommer från bland annat och som vill ge folkhögskolorna i uppgift att bedriva sfi-undervisning. De sex partier som utgör utskottsmajoriteten i dessa frågor förväntar sig att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till de förordningsändringar med mera som kan behövas för att möjliggöra detta. När det gäller den framtida omfattningen av sfi-undervisning för folkhögskolornas del tycker jag att man skulle kunna utgå från statistik där sfi som egen skolform /04 omfattade nästan . Det motsvarar ungefär en halv miljon deltagarveckor på folkhögskola. I andra sammanhang svarar folkhögskolorna för av behörighetsgivande vuxenutbildning. Om samma sak gällde sfi skulle det för folkhögskolornas del kunna röra sig om mellan 1 000 och 1 500 årsstudieplatser till en kostnad av ca . Det är viktigt att detta uppmärksammas i samband med arbetet med den ekonomiska vårpropositionen. Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak som gäller folkhögskolorna. sker validering endast gentemot gymnasie-, högskole- och universitetsstudier samt specifika yrken. Folkhögskolorna har en unik ställning. De ingår inte i det reguljära utbildningssystemet men ger genom sitt varierade kursutbud kvalifikationer både för högre studier och för arbetslivet, bland annat genom en mångfald yrkesinriktade kurser. Valideringsdelegationens arbete med validering borde därför omfatta även folkhögskolorna, och ett system för validering av folkhögskolekurser borde utvecklas. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 19. Det kan inte nog poängteras hur viktigt det är att man integrerar sfi-undervisningen med undervisning i andra ämnen och att sfi går att kombinera med andra aktiviteter som validering och praktik. Motivationen ökar om man har möjlighet att varva teori och praktik. I får man som man lär sig svenska också en yrkesförberedande utbildning inom fordon, teknik och service. Det finns också flera andra goda exempel på hur olika parter samverkar för att skapa en meningsfull undervisning i svenska. Ett annat sådant är Kompass i där komvux samarbetar med lokala arbetsgivare som ser till att det finns praktikplatser och med gymnasieskolan, som ställer upp med yrkeslärare och lokaler, och där deltagarna följer den vanliga nationella gymnasiekursen för industriprogrammet inom karaktärsämnena. De läser också yrkessvenska, yrkesmatematik och samhällskunskap med arbetslivsorientering, allt utifrån vars och ens nivå. De första kurserna man gav var för svetsare och plåtslagare, men det har utvidgats till att omfatta alltfler yrken. menar att Myndigheten för skolutveckling borde få i uppdrag att samla alla goda exempel som kan inspirera till integrering av sfi-undervisningen. Invandrare är ingen homogen grupp. De kommer från olika länder, har olika utbildningsbakgrund och har ibland helt skilda erfarenheter. Det ställer stora krav på individualisering av undervisningen. Undervisningen måste i mycket högre grad än nu ta sin utgångspunkt i varje individs behov och förutsättningar. För en del kan kombinationsutbildningar liknande den i vara ett bra alternativ. För andra kan det handla om att validera och komplettera utbildning och erfarenheter från hemlandet. Här behövs både kompetens och samverkan, inom exempelvis en region, för att man ska kunna leva upp till de skärpta kraven på individualisering som vi vill se. Dåliga kunskaper i svenska beror oftast inte på oförmåga eller ovilja att lära utan på brister i själva systemet, och det finns problem med sfi-undervisningen. Den behöver därför reformeras. Bland annat tycker vi att antalet undervisningstimmar måste utökas. vet vi att regeringen kommer att lägga fram en vuxenutbildningsproposition som också, enligt vad vi har fått veta, kommer att innehålla förslag som har till syfte att förbättra just sfi-undervisningen. Och detta kommer, om jag har förstått det rätt, att ske . Så det är väl ganska troligt att vi kommer att få anledning att återkomma till sfi-undervisningen. Men jag vill ändå säga någonting om lärarnas kompetens. Det är ett oerhört stort problem just när det gäller sfi. Det finns en alltför stor andel av lärarna som är obehöriga. Därför är det viktigt att vi nu sätter fokus på sfi-lärarnas kompetensutveckling. För en del invandrade föräldrar är barnen en länk till det svenska samhället. Barnens skola är för många den institution i samhället som de har en naturlig kontakt med. Att i likhet med vad man gör i och i utvidga skolans roll genom att förlägga undervisningen i svenska för invandrare till samma lokaler och till och med ha viss undervisning gemensamt över generationsgränserna skulle kunna underlätta studierna, särskilt för kvinnorna. Jag har redan yrkat bifall till reservation 19, men jag vill ändå markera att vi givetvis står bakom övriga vänsterpartistiska reservationer. Sedan vill jag skicka med en liten hälsning till . Han sade i replikskiftet med att regeringen satsar och kommer att satsa stenhårt på vuxenutbildning. Då hoppas jag att de här satsningarna också kommer att gälla folkbildningen och folkhögskolorna och att vi kan se tydliga avtryck av den ambitionsnivån i den folkbildningspolitiska proposition som regeringen ämnar lägga fram . 101 (): dröm för utbildning bottnar i tanken om det livslånga lärandet, som börjar i förskolan och sedan fortsätter hela livet. Perspektivet livslångt lärande innebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområden, som utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Förändringarna i yrkeslivet går väldigt snabbt, och kraven på ökad kompetens gör att många måste fortbilda sig eller kanske läsa till ett annat yrke för att kunna hitta ett arbete. De flesta arbetsgivare kräver också att de anställda ska ha en godkänd gymnasieutbildning. Godkänd ja, där har vi ett problem . Som alla av er vet, som deltar i eller lyssnar till den här debatten, är det ett stort problem med att man inte är godkänd. Enligt lägesbedömning var en tredjedel av de vuxenstuderande under . Andelen vuxenstuderande ökade och uppgick då till 52 500. Det är närmast ofattbart att det är så många under som behöver läsa upp sina betyg. Vad kan det bero på? Har dagens elever inte förmåga att lära sig vad som förväntas av dem? Självklart är det inte så, utan vi i är hundraprocentigt övertygade om att det beror på att dagens skolutbildning inte är individanpassad, och det vill vi ändra på. Med den skolpolitik som vi och alliansen driver kommer vi att se helt andra siffror över unga människor som inte har godkända betyg när de lämnar gymnasiet . Hur det ska gå till tar jag inte upp i den här debatten, utan det kommer i en annan debatt. Även om dröm, om att alla elever ska lämna gymnasiet med godkända betyg , går i uppfyllelse finns givetvis ändå behovet av vuxenutbildningen kvar. I och med att förändringarna i yrkeslivet går så fort behövs utbildningsinsatser för att man ska kunna anpassa sig till de yrken som behövs i vårt samhälle. sade i sitt anförande att alla måste vara med. Ja, det säger vi också, men vi anser att de måste vara med mycket tidigare än vad de är . Vi måste se till att de når sina mål och på så sätt kan få godkända betyg när de lämnar gymnasieskolan innan de ska gå vidare till kommande studier. Hundratusentals står utanför, sade också. Men så är det ju just på grund av den grundskola som vi har och som Socialdemokraterna är med och styr. För att öka tillväxten i landet och stimulera företagens utveckling krävs bland annat utbildningsinsatser av det slag som den kvalificerade yrkesutbildningen ger. Där talade bland annat om kompetensutveckling inom vården. Men alla andra då? Det enda vi hör från Socialdemokraterna är att det ska vara kompetensutveckling inom vården. Alla ska vara med. Det var vi överens om alldeles . Det fick jag till och med nickningar från om. Detta tycker vi och även då . Varför är det då bara vården det pratas om? tycker därför att det är bra att regeringen i höstens budgetproposition har utökat antalet kvalificerade yrkesutbildningar. Men vill se en ökad flexibilitet och möjligheter att anpassa sig efter behoven på arbetsmarknaden. De kvalificerade yrkesutbildningarna har visat sig effektiva. Därför vill vi utöka antalet platser med 1 500, vilket vi presenterade i budgetdebatten . Förutom flexibiliteten vill vi ytterligare öka möjligheten till lokala anpassningar. Det innebär att i ett område där det till exempel behövs många trädgårdsanläggare ska antalet utbildningsplatser anpassas efter det. I ett annat område kanske det behövs hovslagare. Ja, då ska man utbilda sådana i områden där det behövs. Den flexibiliteten och möjligheten till lokala anpassningar tycker vi är oerhört viktig. Vi måste bli bättre i vårt land på att validera olika yrkeskunskaper. Utländska utbildningar har inte samma status som de svenska trots att de ofta håller samma eller högre kvalitet än utbildningar i . Det är nu dags att erkänna kvaliteten på de utländska utbildningar och ha tydligare kriterier för att mäta kompetens och betyg. Vi måste ta till vara den kunskap som våra nya medborgare i landet har med sig i bagaget.