prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — Vi hade en lång diskussion om detta på Ekofinsammanträdet , därför att ett antal regeringar är intresserade av att jobba med omvänd momsskyldighet för att minska skattebedrägerier. Det kan vara ett alldeles utmärkt instrument för att se till att de företagare som jobbar med vitt och som sköter sig inte drabbas av en oschyst konkurrens från andra företag. Det är därför som vi har valt att gå fram med ett regeringsbeslut i frågan om omvänd momsskyldighet. Jag antar att har fått svar på sin fråga. 90 (): Det var ett positivt svar eftersom de partier som ingår i regeringen inte var riktigt positiva till frågan när den debatterades under vårriksdagen. Då skulle jag vilja fråga : När kommer man att införa den nya regeln? 91 Finansminister (): Som själv påpekar måste det också ske en prövning från EU:s sida. Jag har inte ett exakt svar på frågan. Jag föreställer mig att detta kan införas , men jag ber att få återkomma på den punkten. 92 (): I regeringens budgetproposition presenterades en lång rad olika skatteförslag som innebär en kraftig förändring när det gäller inkomstskillnader för människor i samhället. De olika skatteförslagen bereddes väldigt illa. Det är inte bara vi från Socialdemokraternas sida som har kritiserat de olika skattesänkningsförslagen för höginkomsttagare och för människor med kapital, utan det har också varit en kraftig kritik såväl från Lagrådet som från för den hafsiga beredningen. har regeringen dessutom aviserat att det ska komma nya skatteförslag som också kommer att öka inkomstskillnaderna i landet. Då är min fråga till finansministern: finansministern tagit till sig av kritiken? Kommer finansministern att se till att det finns konsekvensanalyser av de olika skatteförslagen, så att människor i allmänhet kan ta del av förslagen och bilda sig en uppfattning om dem innan kammaren ska gå till beslut? 93 Finansminister (): ställer en fråga och talar om hur illa det är med ökade inkomstskillnader. Jag kan notera att favoritstatistikmått, Ginikoefficienten, har förändrats marginellt av våra förslag, medan den ökade som regeringen satt vid makten. Inkomstskillnaderna, förmögenhetsspridningen, regionala skillnader, stora skillnader mellan män och kvinnor kvarstod med socialdemokratisk regering. Vad beror detta på? Jo, det beror på att utanförskapet har vuxit i . Det grundläggande skälet till att inkomstskillnaderna i är stora är att män och kvinnor arbetar olika mycket och att nyanlända inte har samma möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Så här var det inte i . hade vi en stor sysselsättningsandel och de flesta människor kom in på arbetsmarknaden. Vi kommer naturligtvis att bidra till att minska inkomstskillnaderna. Precis som på kommer inkomstskillnaderna att minska i takt med att alltfler kommer in på arbetsmarknaden. Skillnaderna hålls nere genom att alla människor får en möjlighet att ha en plats på arbetsmarknaden. Det är lite synd att man från Socialdemokraternas sida inte vill erkänna det. 94 (): Jag fick inget svar på frågan som jag ställde till finansministern om man kommer att lämna en redovisning av konsekvenserna, alltså göra ordentliga konsekvensbeskrivningar precis som och Lagrådet har talat om. Det finns möjligheter att presentera de olika förslagen i särskilda skattepropositioner i stället för att lägga in dem som bisatser i budgetpropositionen, som skedde . Vi kommer att få en vårproposition. Kommer det då att bli på samma sätt igen, att ni lägger in förslagen där och skriver att ni under hand har haft kontakter med , för att på det viset inte få någon ordentlig belysning av era olika skatteförslag? 95 Finansminister (): Svaret är naturligtvis att vi har lämnat en fyllig fördelningspolitisk redovisning i budgetpropositionen, trots att vi bara hade på oss att hantera den innan trycklovet. Vi kommer, till skillnad från den socialdemokratiska regeringen, att lämna fullödiga fördelningsanalyser i både höstpropositioner och vårpropositioner. Det beror på att vi är genuint övertygade om att en politik för full sysselsättning och som bekämpar massarbetslöshet minskar inkomstskillnaderna. Ett av de viktigaste argumenten från vår sida i den kommande valrörelsen kommer att vara att vi har börjat sanera de klyftor som Socialdemokraternas massarbetslöshet skapade. Jag förstår Socialdemokraternas påtagliga vurm för grundlagsskydd, lagråd och beredningar, och det är naturligtvis en viktig fråga. En annan viktig fråga är kampen mot massarbetslösheten och att återupprätta den fulla sysselsättningen. Vi kommer inte att vika från vår ambition att vidta många åtgärder, både på skattesidan och på andra sidor, för att pressa tillbaka massarbetslösheten. 96 (): Min fråga riktar sig till för utrikespolitiken var ju gränslös och den handlar om public service. Det finns en väldigt stor och bred uppslutning i vårt land kring ett oberoende public service med ett brett uppdrag att nå ut i hela landet. För oss socialdemokrater är detta en omistlig del i en levande demokrati. Jag förstår att det också är något som utrikesministern jobbar för i allt internationellt samarbete. beslutade i bred enighet om ett sexårigt sändningstillstånd för , och Utbildningsradion. kunde vi till vår stora förvåning se att den här överenskommelsen bröts genom den dåvarande moderata kulturministern förslag att korta ned sändningstiden till . Jag vill fråga ministern: är det så angeläget att bryta denna breda överenskommelse? 97 Utrikesminister (): Det var väl inte sändningstiden utan möjligtvis avtalets giltighet som kortades ned till . Det är väl inte alldeles orimligt. Jag tror att kulturministern har varit här i kammaren vid åtskilliga tillfällen och diskuterat de motiv som låg bakom detta, att man får möjlighet att pröva detta. Jag håller med om att public service är viktigt. Det är ett viktigt inslag i den mediebild, långt mer mångfasetterad än tidigare, som vi har. Men det finns också skäl att diskutera inriktningen. Regeringen har tydligt sagt att vi ska ha public service men att det kan vara rimligt att korta avtalstiden. Sedan får vi göra en prövning av fortsättningen. Som allmän tv-konsument kan jag säga att ibland får man ha, om nu sådana instrument är möjliga i sammanhanget, mikroskop för att se skillnaderna mellan det public service står för och det som andra mer kommersiella kanaler står för, om någon kan se dessa skillnader över huvud taget. 98 (): Det här långa sändningstillståndet är viktigt för att undvika ryckighet och ge goda planeringsförutsättningar. Vi har, i diskussion med public service, förstått att man jobbar väldigt mycket redan nu med effektivisering och kvalitets- och kompetensutveckling. Det är någonting som den moderatledda regeringen nu rycker undan genom att man påbörjar en detaljreglering av public service under motivering om utveckling och effektivisering, och det sker som sagt redan. Då undrar jag: Finns det dolt i detta ett smalare utbud i public service och ett avskaffande av licensavgiften? 99 Utrikesminister (): Svaret på de frågorna är väl nej. Men låt mig också säga att jag vet få verksamheter i detta samhälle som har så lång och fast tid som där de kan vara absolut säkra på nästan allting. Här har man fullständigt säkrade intäkter, fullständigt säkrat oberoende och fullständigt säkrad frihet . Det finns många företagare, både i medievärlden och i övrigt, som bara skulle kunna drömma om de villkoren, men i det här fallet har man de villkoren. Sedan får vi återkomma till framtiden. 100 (): Jag vill fråga utrikesministern om hans bedömning av situationen i . var i Bosnien och , och . I alla dessa länder väntar avgörande förändringar. Efter det kan vi förvänta oss ett avgörande om Kosovos status. Det är ett beslut som sköts upp på grund av valet, annars hade det kommit redan före årsskiftet. I Bosnien och kommer ett avgörande om den framtida författningen efter valet som hölls. Hur situationen utvecklas angående konstitutionsförändringen blir avgörande för undertecknandet av associationsavtalet med och för en början av förhandlingen om medlemskapet. höjer takten i sina ansträngningar att bli medlem i EU och vill inte komma helt på efterkälken när och nu blir EU-medlemmar. Någonting måste hända snabbt från EU:s sida så att opinionen i landet inte blir antieuropeisk. Vad tänker spela för roll i den processen? Hur kan enligt utrikesministerns bedömning hålla en hög profil i dessa tre områden? 101 Utrikesminister (): Jag är smickrad över tilltro till mig att reda ut , men jag ska göra ett försök. Vi håller en hög profil i området. Jag var själv i såväl och som . Jag kan försäkra att detta är ett rätt centralt inslag i de diskussioner som jag för med alla möjliga, och ibland relativt omöjliga, utrikesministerkolleger. I grova drag tror jag att den europeiska integrationsprocessen är väldigt viktig. Att upprätthålla takten i den är avgörande för stabiliteten och de långsiktiga utvecklingsförutsättningarna i hela området. Det handlar om den kroatiska ansökan, och det handlar om att på ett eller annat sätt bereda vägen för . Gör vi det blir de bosniska utmaningarna lättare att hantera, och vi kan också möjligtvis få den ram inom vilken det synnerligen besvärliga Kosovobeslutet löpande kan komma att fattas . 102 (): Utrikesministern har gemensamt med skrivit i dagens om Balkanfrågan. Vilket tidsperspektiv ser han för ett inträdande av de länderna i EU? 103 Utrikesminister (): Jag önskar att jag visste det. är det land som ligger närmast till. Vi får se. Den utvärderingsrapport som kommissionen kom med visar en hel del uppgifter, framför allt när det gäller reformer av det juridiska systemet i , som man måste göra. Sedan har vi varit pådrivande för att se till att det ska vara raka spår om man klarar det. Det finns andra som vill sätta upp spärrar och säga att fördragsfrågor också måste vara utlösta innan kan komma in. Vad gäller de övriga vill jag säga att har kandidatlandsstatus. Jag skulle önska att vi fick en utveckling där kunde komma i samma kategori inom loppet av och att de kunde komma i gång med förhandlingar, eventuellt tillsamman och Bosnien, även om reformkravet där är betydligt större. Jag kan försäkra om att genom tillfälligheternas spel kommer att ha en relativt hög profil i denna del av . 104 (): Jag vill ställa min fråga till med anledning av att han svarar på frågor eftersom inte är här. uttalade att hon vill ha en ny arbetslivsförsäkring där hon vill slå samman socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. har regeringen i budgeten aviserat en utredning av socialförsäkringen. Socialförsäkringsministern har också uttalat att hon har för avsikt att tillsätta en sådan utredning . är det så att folk blir oroliga. Ni tänkte utreda arbetslöshetsförsäkringen. Den har ni redan varit inne och petat i. undrar folk vad som ska hända med sjukpenning, vad som händer efter trafikolyckor eller om man blir sjuk på annat sätt. Vad avser regeringen att göra? Vad är egentligen regeringens uppfattning i frågan? Är det det senaste uttalandet från vice statsministern, det som stod i budgeten eller det som socialförsäkringsministern sade? 105 Utrikesminister (): Jag erkänner gärna att jag inte kan varje detalj i detta numera, men den grundläggande frågeställningen är väl rätt bekant för kammarens ledamöter. Vi måste titta på den långsiktiga uthålligheten mot bakgrund av ekonomisk utveckling och inte minst demografisk utveckling i samtliga de här systemen. Vi har ett intresse av att människor ska kunna ha förtroende för de här långsiktiga trygghetssystemen och att de långsiktigt är hållbara. Men vi vet från olika kalkyler att det inte är säkert att så riktigt är fallet. Då vore det väl konstigt om inte en regering med ett visst sinne för långsiktigt ansvarstagande också sade att man ska titta på detta i det långsiktiga perspektivet. I detta ligger också ett ansvarstagande för att konsultera brett innan det blir aktuellt. Det här är traditionellt sådana frågor där vi söker en relativt bred partipolitisk samverkan. 106 (): Ska jag uppfatta det så att det inte var regeringens uppfattning som vice statsministern uttalade när hon hade klart för sig hur försäkringen skulle se ut? Ministern nämner nu tanken på en utredning. Vi ska alltså inte lyssna så mycket på vad säger? 107 Utrikesminister (): Man ska ta på allra största allvar vad alla ledamöter av regeringen säger. Det gäller självfallet även i detta fall. Sedan är det naturligt att vi söker oss fram lite grann i en så här stor fråga. Så ska det vara. Det gäller också ledamöter och utredningstjänsten i övrigt. Frågeställningarna om den långsiktiga stabiliteten i våra sociala trygghetssystem är stora. Där är det viktigt att regeringen är beredd att också tillsätta utredningar och göra de analyser som är nödvändiga inför de ställningstaganden som kan bli nödvändiga när det gäller att säkra detta. Det har medborgarna ett mycket stort intresse av. 108 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad, och jag ber att få tacka ministrar och statsråd för medverkan. 8 § Svar på interpellation 2006/07:66 om ökade kostnader med anledning av höjd a-kasseavgift 109 Statsrådet (): har frågat kommun- och finansmarknadsministern om han har gjort några beräkningar på hur stora kostnadsökningarna blir för kommunerna med anledning av att flera behöver söka försörjningsstöd när a-kassan, aktivitetsersättningen och sjukpenningen sänks och om kommunerna kommer att kompenseras för detta. påtalar också att kommunens skatteintäkter minskar när ersättningsnivåerna sänks. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen får begränsad effekt på kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd. Att effekten blir begränsad beror på att nästan alla som får arbetslöshetsersättning kommer att få högre ersättning än vad som betalas ut i ekonomiskt bistånd även när ersättningsnivåerna sänks. Det förhöjda finansieringsbidraget får också begränsad effekt på kostnaderna för ekonomiskt bistånd. Det beror på att det enbart är ett fåtal av dem som får ekonomiskt bistånd som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Regeringens politik är dessutom inriktad mot att antalet personer som lever på transfereringar ska minska. Att gå från bidrag till arbete är nyckeln till en förbättrad ekonomisk situation för arbetslösa och sjukskrivna. Att bryta utanförskapet på arbetsmarknaden är regeringens viktigaste uppgift. När flera får arbete ökar kommunernas skatteintäkter. Att skatteintäkterna från transfereringarna minskar blir med detta perspektiv inte ett problem för kommunerna. 110 (): Jag är lite förvånad över att du, arbetsmarknadsministern, svarar på en fråga som rör kommunernas ekonomi, men jag är glad att du är här! Jag har skrivit en interpellation där jag medvetet har valt bort en hel del av de förändringar som föreslås i den budgetproposition vi nu har framför oss, förslag som får konsekvenser, självklart framför allt för den enskilde men också för kommunernas ekonomi. Jag gjorde det därför att jag trodde att jag skulle kunna få ett konkret och väl underbyggt svar, men ack vad jag bedrog mig. Vad har jag då utelämnat? Jo, jag har utelämnat slopandet av studerandevillkoret, som drabbar 38 000 personer. I kommun tror man att det är ungefär 150 personer till som kommer att behöva försörjningsstöd av den anledningen. Jag har inte tagit med neddragningen av komvux. I är ungefär halva komvux borta snart, och i många kommuner runtomkring också. Framför allt gäller det då rekryteringsstödet. Man kunde läsa i att man räknar med att det är ungefär 200 personer som behöver avsluta sina studier på grund av detta, och man tror att 600 personer som står långt ifrån arbetsmarknaden inte kommer att kunna påbörja studier. A-kasseavgiften höjs, anställningsstödet slopas och vi får en bortre gräns för a-kassan. Allt det här påverkar den enskilde, och det påverkar kommunernas ekonomi. Från sida brukar vi säga att rättvisa är produktivt. Knapphetens tyranni finns det en utredning som heter, som mycket tydligt visar att människor i ekonomiskt utsatta situationer får ett eftersatt konsumtionsbehov. Man kan alltså inte köpa det man egentligen behöver mer än mat och kläder och att betala hyran. Det är ganska tydligt att regeringens politik går ut på att man ska piska dem som är ekonomiskt utsatta, och det ska vara morötter till dem som redan har det gott ställt. Det visar bland annat det så kallade jobbavdraget. Jag skulle ha kunnat ta med siffror som visar att kommunernas skatteintäkter minskar med , som sagt. Det finns också andra siffror som talar för 3 miljarder. I kommun räknar man med att kostnaderna för försörjningsstöd kommer att öka med . Vi brukar säga att vi är av , vilket skulle innebära en ökning med 1 ½ miljard. Risken är stor för att kostnaderna för kommunerna kommer att öka om man lägger ihop allt det här. , du säger i ditt svar att det inte är någon risk att kostnaderna ökar eftersom de människor som får arbetslöshetsersättning kommer att få högre ersättning från a-kassan än vad det ekonomiska biståndet är. Det är ju märkligt. Som ett exempel kan man ta en ensamstående kvinna med två barn. Hon kommer att från försörjningsstödet få plus hyra, hemförsäkring, el och så vidare, men med er politik tvingas den kvinnan med i heltidslön ta ett jobb till , vilket efter skatt är . Jag kan inte förstå er matematik där. Vidare påstår du att det är ett fåtal av dem som får ekonomiskt bistånd som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Det är mycket märkligt, och jag undrar var du har fått den statistiken ifrån. I räknar man med att det kan röra sig om ungefär 600 personer till en kostnad av . Jag undrar alltså varifrån du har fått statistiken till det du påstår i de två fallen. Är det , Kommuner och Landsting, eller vad är det du bygger ditt svar på? Eller är det bara dina egna uppfattningar? 111 (): Jag ställde den här frågan till finansministern också, nämligen om detta var i linje med finansieringsprincipen. Svaret tycker jag väl är ganska nöjaktigt. Jag har varit med i den här debatten om hur oerhört viktigt det var när man belastade kostnader till andra nivåer i samhällsapparaten att det skulle finansieras fullt ut i sig. SKL själva är mycket oroade för det här och säger att det här kommer att belasta de olika socialbudgetarna. På nationell nivå har man gjort beräkningar. Jag såg en siffra . Man gick fram med 500 miljoner. Det varierar lite beroende på hurdant det är. Problemet är väl att detta inte är jämnt spritt över landets kommuner. Vi vet att det här kommer att falla ut väldigt olika beroende på hur det ser ut i landet. Arbetsmarknadsministerns svar är det som vi alltid får i den här debatten. Det är färre som ska vara arbetslösa och flera som ska ha jobb. Jag är ju den förste att skriva under på något sådant. Jag har tolkat det paket på arbetsmarknadsområdet som levererats från regeringen så att det i mycket är av nationalekonomisk karaktär där man jobbar med modeller. Man stoppar in något i ena ändan och sedan kommer det ut något i den andra enligt en viss beräkningsmodell. Beräkningsmodellen här är att de åtgärder som vidtas innebär att arbetslösheten ska sjunka och flera få jobb. Det problem som vi nu diskuterar och som arbetsmarknadsministern, liksom andra ministrar i regeringen, ständigt undviker att prata om är att inne i beräkningsmodellen mal kugghjulen och mellan kugghjulen kommer enskilda människor i kläm. Det är som inte får ett jobb trots det som varit. Han får sänkt ersättning. Eller det kanske är en deltidsarbetande kvinna som med de nya reglerna inte får sin a-kassa just på grund av att reglerna som styr ersättningen faller ut så att det inte blir någon ersättning. I stället kan hon tvingas till försörjningsstöd. De svar som Littorin ger kan han ge så länge vi befinner oss på det här stadiet, men dyker dessa personer upp de som måste söka försörjningsstöd, de som måste gå till kommunen och prata med eftersom ersättningen försvann och de inte får något jobb. Vad gäller de nya jobben har vi vid en rad tillfällen ställt frågan: Var finns de? Vad säger man till den person som oroligt säger: minskar min ersättning radikalt. Någon kanske till och med förlorar sin ersättning. Vad säger vi till dem? Jo, att det är bättre att han eller hon har jobb än är arbetslös. Javisst, men det hjälper ju inte den som inte får ett jobb. Vi är dem svaret skyldiga. Regeringen är dem svaret skyldig. Ni måste kunna leverera svar. Det går inte att ha detta övergripande perspektiv, flyta i väg och säga att det ger mer jobb och att det är bättre att ha jobb än att vara arbetslös. Visst, men hur är det i det konkreta fallet? Jag har full förståelse för att kommuner är bekymrade, för de om några vet hur den specifika situationen ser ut i kommunerna. Hur ser den kategori ut som riskerar att förlora sin ersättning? Hur stor är potentialen att de kommer ut på ett jobb, ut på marknaden och så vidare? Vi hoppas naturligtvis att de ska göra det. Ingen hoppas mer än jag att de verkligen ska det, men om de inte gör det, vad händer då? Vilka får ta ansvaret? Vad tänker regeringen göra för att ta ansvar för dem? Eller är det något som helt och hållet ska vältras över på kommuner? 112 Statsrådet (): Vi har hört en del siffror i debatten. Det är uppskattningar som, när vi försökt efterforska källorna samt underlagen och beräkningarna, visat sig vara just uppskattningar och uppfattningar snarare än underbyggda siffror. Det finns inget underlag som vi kunnat ta del av som stöder de skräckscenarier som målas upp. Vi har gjort två typer av beräkningar. Den ena utgår från uppgifter om dagsförtjänst, alltså bakomliggande inkomst för dem som får arbetslöshetsersättning. Den andra är beräkningar med den så kallade facitmodellen, som utgår från ekonomiska variabler om hushåll och individer hämtade från många olika offentliga register. Båda dessa beräkningar visar att effekterna på det ekonomiska biståndet blir mycket begränsade. För att få en uppfattning om hur kostnaderna för ekonomiskt bistånd maximalt kan påverkas har vi räknat ut hur mycket det skulle kosta att kompensera dem som har lägre arbetslöshetsersättning än vad ett genomsnittligt hushåll får i ekonomiskt bistånd. Även efter att ersättningsnivån sänks är det bara någon procent av dem som får så låg ersättning. Att ge dem ekonomiskt bistånd så att de får samma nettoinkomst som de fick ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen skulle kosta visar beräkningarna. För att återknyta till fråga om studerandevillkoret vill jag säga att ja, det är sant att det kommer att leda till att färre personer nybeviljas arbetslöshetsersättning. Syftet är att göra arbetslöshetsförsäkringen mer till en omställningsförsäkring, för att försäkra ett inkomstbortfall från ett arbete som individen redan har. Dessa facitberäkningar visar att kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökar med 30 miljoner. När vi tittar på de förändringar som rör a-kassan, i det här fallet som tar upp, handlar det om 1516 miljoner. Om totalen är 50 miljoner för hela landet har jag väldigt svårt att se hur det kan stämma överens. Jag ska nu lämna makrosiffrorna ett litet slag ungefär på det sätt som gjorde. Jag är förstås glad att vi delar uppfattningen att folk ska ha ett jobb att gå till. är jag tillbaka i den grundläggande diskussionspunkten, nämligen att vi nu testat modell , och den har lett till det utanförskap som vi har. Då måste vi göra vad vi kan för att få folk tillbaka. För att svara på interpellantens fråga är summan av kardemumman den att de uppfattningar som väckts i den allmänna debatten är kraftfullt överdrivna. Det visar flera beräkningar som vi genomfört utifrån olika modeller. 113 (): Skillnaden, , mellan oss två är kanske att jag kommer från en kommun och har därför många kommunalpolitiska kontakter och även kontakter med tjänstemän. Därmed har jag också ganska väl underbyggda siffror med mig.