prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — I stället behöver vi träna på ett modernt sätt. Då vinner vi också . Det handlar också om att vi har ett enormt utanförskap på arbetsmarknaden. Både och har belyst detta. Det finns olika sätt att mäta detta på. Ett som inte använts i debatten är att det, som pekar på, är över en miljon människor, omräknat till heltider, som lever på sociala ersättningar i olika former. Det är a-kassa, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, socialbidrag, förtidspensioneringar och liknande saker. De är utestängda från arbetsmarknaden. Vi har en enorm ekonomisk börda för att försörja människor som vill komma tillbaka till arbetslivet eller komma in i arbetslivet. Vi kan också mäta den höga öppna arbetslösheten, som är högre än . Vi vet att vi behöver skapa kanske 300 000 nya jobb netto . Till exempel har TCO lyft fram den siffran, och den är mycket realistisk. Ska vi lyckas med det måste vi skapa 30 000 nya jobb netto . Vi kanske kommer upp till den siffran ett högkonjunkturår som 2006. Vi kanske kommer upp till en tiondel av detta ett högkonjunkturår men inte som genomsnitt. Vi vet också att det finns en omfattande kritik från många småföretag om den regelbörda och det krångel som förhindrar både startande av nya företag och tillväxt av mindre företag. Detta har också och lyft fram. Vi i säger att vi behöver titta över arbetsrätten. Vi behöver göra en översyn av arbetsrätten. Vi har i en omfattande reservation pekat på olika områden som behöver ses över i ett samlat grepp för att just modernisera arbetsrätten och hitta balansen mellan trygghet och flexibilitet, mellan lagstiftning och kollektivavtal, i en modern tid. Inget av detta sker, utan vi får ett blankt nej från regeringspartiet och dess stödpartier. Vi behöver titta på detta ur småföretagens perspektiv. Vi vet alla att den nuvarande arbetsrätten skrevs med det medelstora, varuproducerande företagets perspektiv och inte utifrån ett kanske mer tjänsteproducerande företag i en omfattande internationell konkurrens. Vi har också goda exempel att titta närmare på, till exempel det danska exemplet. TCO:s ordförande sade i radion i går att kan man hitta metoder för att stärka de anställdas kompetens och utbildning kan man också se över lagen om anställningsskydd utifrån det danska exemplet med mer av branschanpassade regler och kollektivavtal. Det är intressanta tankar som tål att diskuteras, men den diskussionen vågar inte Socialdemokraterna föra. Förutom att se över arbetsrätten måste vi också stoppa nya regler som krånglar till det för framväxande nya företag. Regelkrånglet kostar per anställd för småföretag, visar beräkningar. , när Socialdemokraterna sade att de skulle göra någonting åt regelkrånglet för småföretag, har vi fått ungefär 2 500 nya regler. En minskning av regelkrånglet har dock faktiskt skett det har också försvunnit ungefär 990 regler. Men nettot är ungefär 1 800 nya regler. Då säger man: Att räkna antalet regler är inte det viktiga utan innehållet i reglerna. Men detta indikerar ändå hur kapitalt misslyckad regeringens antikrångelpolitik har varit netto 1 800 nya regler ! Och detta har Socialdemokraterna fått hjälp med av och . Så kommer då nya förslag. Vi ska krångla till ytterligare kring visstidsanställningar en proposition om detta har aviserats något som fackliga organisationer som och avvisar och är kritiska mot. Det kom också en lag om heltid. Här har plötsligt Socialdemokraterna ingen tilltro till kollektivavtalet som arbetsmetod, det man hyllar på andra områden, som är branschanpassat och som löser de verkliga problemen. Självklart borde alla som jobbar på arbetsmarknaden ha möjlighet att jobba heltid. Självklart är det en viktig uppgift för arbetsgivarna att försöka möta upp det kravet. Var är de största problemen? Ja, de finns inom offentlig sektor, inom kommuner och landsting. Vem styr de flesta kommuner och flesta landsting i ? Rätt svarat Socialdemokraterna tillsammans med vänsterpartister och miljöpartister på många håll. Varför genomför man inte detta i praktiken? Varför fattar man inte beslut i kommuner och landsting? Varför måste man gå över lagstiftning som krånglar till det och gör det svårare? Varför ska man tvinga en småföretagare att lära sig 14 sidor ny lagtext? Det är vad det handlar om, 14 sidor ny lagtext ska småföretagaren lära sig för att socialdemokratiska kommunalråd och landstingsråd inte förmår att leva upp till de egna idealen, som man anför i högtidstalen. Det här visar på hur oförmögna Socialdemokraterna är att skapa både trygghet och flexibilitet på arbetsmarknaden och förlita sig just på kollektivavtal som metod för att hitta mera flexibla lösningar än de stelbenta regelsystem man tar fram i utredningsförslag. Jag vill kort kommentera undantaget från turordningsreglerna. Vi har för medgett möjligheten att undanta två personer från turordningsreglerna när man av olika skäl måste dra ned på arbetsstyrkan. Det här har varit en ständigt återkommande diskussion i kammaren, och allianspartierna tillsammans med har röstat för att behålla det här undantaget. Eftersom det har varit mycket höga tonlägen från socialdemokrater och vänsterpartister kan man tänka sig att man nu har gjort allt för att visa de problem som uppstått med den här regeln. Man har haft en utredning som har tittat på en del arbetsrättsfrågor, Hållbar Arbetsrätt. De konstaterar att detta inte är något större problem på arbetsmarknaden. Regeringen har icke tillsatt någon egen utredning för att utvärdera och ta fram fakta som skulle visa att detta skulle ha varit ett stort problem. Tvärtom tyder de utvärderingar som har gjorts på att det här är ett nödvändigt inslag för att skapa en nödvändig flexibilitet. Det är inte trevligt att människor behöver sägas upp, men när man måste göra det är det viktigt att ha en viss flexibilitet för småföretagen. Det är också skäl för att behålla undantaget från turordningsreglerna för just småföretagen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 5 och 10. 4 (): Det är inte bara i den här kammaren som arbetsrätten får ett stort utrymme i debatten, utan även i samhället i övrigt har arbetsrätten varit på tapeten ganska rejält . Den debatt som förs ute i samhället återspeglas också här i kammaren, där en del handlar om arbetsrätten här hemma. Det är helt uppenbart att tillsammans med den borgerliga alliansen bedriver någon form av kampanj där den stora skräcken verkar vara att företag måste anställa fast och måste anställa på heltid. I den debatt som förs är det inte alltid kunskap och fakta som förs fram. Till exempel stämmer det inte som säger, att den lagrådsremiss som ligger förbjuder säsongsanställning. För det första ger lagen i sig utrymme till säsongsanställning inom ramen för fri visstidsanställning. För det andra är lagen dispositiv, och det är fullt möjligt att via kollektivavtal se till att de branscher som behöver säsongsanställningar kan få det. Det lagen tar sikte på är att förhindra onödig och slentrianmässig användning av tidsbegränsade anställningar. Det har varit en diskussion här om rätt till heltid. Men om det , borgerliga alliansen, är så dyrt med rätt till heltid och så farligt för tillväxten och arbetstillfällen, måste ni i logikens namn säga att alla de män som har rätt till heltid ska gå ned till deltid. Det är så problematiken ser ut. Det stämmer inte, , att det är de offentliga arbetsgivarna som ger deltidsanställningar. Analysen är glasklar det är på kvinnodominerade arbetsplatser som man har deltidsanställningar. Ska man neka kvinnor rätten till en lön att leva på? Ska man neka kvinnor samma rätt som männen? Det är inte rimligt. Ska inte kvinnor ha rätt till heltid, då ska hela arbetsmarknaden se ut så. Därför behövs det en lagstiftning i ryggen när det gäller rätten till heltid. En annan diskussion som också har fått ett mycket stort utrymme är det som tar upp om värnandet av kollektivavtalen och den svenska modellen. Då undrar jag var har hållit hus . Han sitter dessutom i men är ändå helt frågande: Vilka är det som hotar kollektivavtalen? Vad är det som gör att kollektivavtalen har satts under press? Han menar att det är någonting hemligt, ett valrörelsespöke. Har inte hört debatten om Vaxholmsmålet där ska se om de stridsåtgärder som vidtogs var förenliga med EG-rätten och om det är förenligt med den fria rörligheten? Har inte heller följt debatten om tjänstedirektivet som från fackligt håll ledde till sådan upprördhet? Jag menar att det direkt gav utslag i att förslaget till föll. Det fanns ett samband mellan folkomröstningarna i och och tjänstedirektivet. har arbetat fram en kompromiss. Den så kallade ursprungslandsprincipen är borta ur direktivet. Där får vi hoppas att kommissionen och ministerrådet fullföljer det som har sagt. Där är det så att den hitintills inte har drivit frågan att ursprungslandsprincipen ska bort. Det har man inte gjort . Om andra medlemsländer vill lyfta tillbaka den får vi hoppas att den nu har lyssnat på den fackliga rörelsen och faktiskt står upp för att ursprungslandsprincipen ska bort. Det är grundbulten i att vi ska få ett direktiv som inte urholkar kollektivavtalen. En annan fråga som hör ihop med både och tjänstedirektivet är den diskussion som har varit när det gäller lagen om offentlig upphandling och rätten att ställa krav på kollektivavtal. De här frågorna hör ihop. Alla tre har det gemensamt att det är kopplat till EU och till EG-rätten. Viktiga frågor för svensk lagstiftning, till exempel strejkrätten som vi har i grundlagen, ska nu ta ställning till och se om vi ska få tillämpa den. EG-rätten påverkar alla dessa tre frågor. Det handlar om rätten att undvika social dumpning och se till att löntagarna på den svenska arbetsmarknaden har alla samma villkor och att ingen diskrimineras. När det gäller denna fråga är vi från väldigt glada att utskottsmajoriteten nu föreslår ett tillkännagivande till regeringen där vi verkligen trycker på vikten av att man ratificerar konvention 94. Bakgrunden till att den här diskussionen kom upp var att i överklagade ett beslut som fullmäktige där fattade om att man skulle ställa krav på kollektivavtal vid upphandling. Länsrätten fattade en dom där man sade att det kan strida mot EG-rätten. Vi menar att det inte stämmer, och det menar många arbetsrättsjurister också. EG-rätten står inte i vägen för att vi ska kunna ställa krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. Tvärtom kan man, till exempel genom utstationeringsdirektivet där det väldigt klart framgår att kollektivavtalen är jämförliga med EU:s sociallagstiftning, till och med säga att utstationeringsdirektivet är en uppmaning till att faktiskt ställa krav på kollektivavtal vid offentlig upphandling. Frågan har varit uppe tidigare. Den var uppe i samband med att vi diskuterade övergångsreglerna. Där uttalade att riktningen var att konventionen skulle ratificeras, men inte lika klart som . Jag menar att det tillkännagivande som ligger är ett väldigt klart besked till regeringen att inriktningen är att den här konventionen ska ratificeras, precis som många andra EU-länder har gjort. Det är inte rimligt att skattepengar ska kunna användas till social dumpning och diskriminering. Jag vill avsluta med några allmänna ord om arbetsrätten. Även vi från tycker att det finns ett behov av att göra en översyn av arbetsrätten i stort, men med en helt annan utgångspunkt än den borgerliga alliansen. Vi menar att det behövs en översyn med målsättningen att stärka löntagarnas rättigheter, att man behöver se över arbetstagarbegreppet med mera. Det här lyfter vi fram i en reservation nr 2 om vikten av en översyn av arbetsrätten. Den vill jag, fru talman, yrka bifall till. 5 () replik: Jo, det är rätt, , att det är i mycket kvinnodominerade yrken som det finns mycket mer av deltid. Men var finns de kvinnodominerade yrkena? Jo, de finns i offentlig sektor och inom handeln, och i offentliga sektorn har politikerna definitivt makten. Jag misstänker att i är vänsterparti med och styr. Då kan man fatta beslut och vidta de åtgärder som man anser nödvändiga för att ge alla kvinnor rätt till heltid. Så kan man göra i kommun efter kommun och i landsting efter landsting. Det finns också många positiva exempel på olika projekt där man har gjort förändringar som har gjort att kvinnor har fått rätt till heltid. Jag säger rätt till heltid, för det måste bygga på det fria valet. Det finns ibland önskemål om att få jobba deltid, och det måste också respekteras. Problemet är ofta att när man har jobbat deltid ett tag och sedan vill gå upp till heltid, är den vägen stängd. Det är ett problem att rätta till. Vad jag ifrågasätter är varför alla företagare måste lära sig 14 sidor ny lagtext för att partikamrater inte är förmögna att sopa rent framför egen dörr. Och varför tar man inte mer hänsyn till kollektivavtalet som metod för att lösa problemen? påvisar exempelvis i sitt remissyttrande att de här frågorna borde lösas via kollektivavtal i stället. Lita på parterna som hittar lösningar som passar respektive bransch, för den lilla affären har en liten verksamhet och kan kanske inte överleva om man tvingas ha alla på heltid därför att kundströmmarna ser annorlunda ut. Och det är bättre att få ett deltidsjobb än att inte få ett jobb alls. Jag tror att problemet ligger i detta att inte förstår mekanismerna bakom att driva företag och hur företagsamhet fungerar i praktiken. Därför sitter man i riksdagshus och departement och stiftar lagar utan att se till verkligheten. Man tvingar småföretagare att läsa 14 sidor ny lagtext bara för att politiker inte förmår att leva upp till sina egna ideal. 6 () replik: Det är lite olika problematik att sätta sig ned och läsa 14 sidor lagtext och att faktiskt halva mänskligheten diskrimineras på arbetsmarknaden. Handlade det bara om att läsa 14 sidor lagtext, tycker jag att problemet vore väldigt enkelt. säger att den lilla affären har svårt att överleva. Ja, men det är ju märkligt att den lilla affären som säljer elektronikvaror har heltidsanställda män, medan man i den andra affären som är lika liten eller kanske mindre som säljer livsmedel och som har kvinnor anställda har deltider. De har samma öppettider och samma behov av service. På det ena stället har man heltidsanställningar och på det andra har man deltidsanställningar. Det är problematiken. Det är väl rätt rimligt att företagare behandlar kvinnor och män lika. Då kommer jag tillbaks till min fråga: Menar att det ska vara jämställt på arbetsmarknaden? Är det dyrt och otympligt att kräva rätt till heltid, bör man med den logiken säga att männen i samma utsträckning som kvinnorna ska finna sig i deltidsanställningar. Är det ert vallöfte till männen på svensk arbetsmarknad? 7 () replik: , det finns mycket av fördomar och traditioner som styr de faktiska förhållandena på arbetsmarknaden. Det finns mycket av bristande jämställdhet. Det finns tendenser, som du själv beskriver, med mer kvinnodominerade butiker kontra mer mansdominerade butiker. Frågan är då: Är lösningen på detta 14 sidor lagtext för alla företagare? Eller är det att ta tag i problemen där de finns, att lita på att fackliga organisationer som har rätt när de säger att avtal är bättre än lag? Men här litar inte på de fackliga organisationerna. Här litar inte på och andra fackliga organisationer. Vad är det som gör att kollektivavtalen nu är metoden för att lösa problemen medan de hyllas i andra sammanhang? Är inte det som har förenat oss alla att vi tror att kollektivavtalsmodellen är en bra modell för därför att den skapar en nödvändig flexibilitet och branschanpassning? Och varför ser inte till att offentlig sektor med många kvinnor löser problemen med ofrivillig deltid genom egna beslut, genom egna åtgärder innan man ålägger alla att lära sig 14 sidor ny lagtext för att uppfylla något som man i andra sammanhang säger att kollektivavtalen borde sköta om? Jag tror som sagt var att och den typen av butiker kontra Ica och kan lösa de här problemen om man får både ett opinionsmässigt tryck, ett konsumenttryck, och tryck från fackliga organisationer och arbetsgivarorganisationer. Men varje företag och varje bransch har sina speciella förutsättningar. Effekten av allt detta får inte bli att en kvinna blir arbetslös bara för att och hennes partikamrater vill ha något att stoltsera med i valrörelsen. 8 () replik: När det gäller verksamheter i kommuner och landsting har jobbat mycket medvetet över hela landet med att stärka kvinnors rätt till heltid och deltid som en möjlighet. Det kommer vi att fortsätta med. Och jag är helt trygg med att vi i valrörelsen kommer att säga att vi som parti tar vårt arbetsgivaransvar och att vi jobbar mycket medvetet med de här frågorna. När det sedan gäller avvägningen mellan kollektivavtal och lagstiftning har lagstiftningen den funktionen att den lägger grunden för hur kollektivavtalen sedan utformas. Där är det uppenbarligen så att den lagstiftning som vi har inte räcker för att kvinnor i Handels, Hotell och Restaurang, och så vidare ska kunna komma fram avtalsvägen. Parterna har full möjlighet att lösa det här problemet, men de har inte löst det. Ja, jag litar på de fackliga organisationerna. Jag litar på Kommunalarbetarna som har de här kvinnorna som medlemmar. De säger att liggande utredningsförslag är för svagt, att deras kvinnor behöver ett ännu starkare skydd. Jag kommer tillbaka till problematiken i det här, att man inte ser att det handlar om diskriminering, att det är kvinnor som konsekvent utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Det är inte rimligt, och det har vi som lagstiftare en skyldighet att ta tag i. All diskriminering är oacceptabel. 9 () replik: Det var intressant att vet var hoten mot kollektivavtalen kommer ifrån, att de som tafsar, pressar, hotar dessa krafter är och EU. Det är inte det man ser på affischen. Där är det ju en elegant kapitalist i ljus pälsbrämad paletå och med en liten pälsmössa som står mittemot en luggsliten figur som ska representera de anställda. Jag tror inte att den bilden är korrekt, åtminstone inte för dem från den fackliga rörelsen som har lanserat denna. Det är ändå intressant. Det här löser ju problem javisst, det är EU:s fel. Men ni är ju för att ska lämna EU. Ni är ju för att införa passtvång igen, för det blir ju konsekvensen om vi lämnar EU, och att ha handelshinder för svenska företag. Ni är emot allt som kan skapa konkurrenskraftiga företag i som är inriktade på export. Ni vill liksom binda in i en liten kokong häruppe vid , så det är klart att ni ser det som ett hot att delta i det europeiska samarbetet. Frihandeln har skapat det svenska välståndet. Vi har sett att medborgarna i de länder som inte har följt den vägen inte har haft det så lyckosamt och inte deras kvinnor heller. När det gäller säger att hon är glad över att lagen om offentlig upphandling ska ändras på ett sådant sätt att det krävs kollektivavtal. Ja, men är de så glada de av alla på svensk arbetsmarknad som inte har kollektivavtal, som arbetar i av företagen som är små och medelstora företag och inte har kollektivavtal? Hur är det med företagen i egen kommun, , som blir utestängda från den offentliga upphandlingen i ? 10 () replik: tar ju också upp en diskussion om frihandel. Jag vill bemöta det, även om det kanske inte riktigt tillhör det här betänkandet. Via GATT-förhandlingarna har vi ett frihandelsavtal som inte berörs av EU-medlemskapet. Det var bara ett tillrättaläggande. Jag tycker återigen att det var häpnadsväckande när i sitt första inlägg var fullständigt okunnig om och inte alls förstod vad frågan om hotet mot kollektivavtalen handlar om när vi har haft så stora diskussioner som Vaxholmsmålet och tjänstedirektivet. Det handlar också om, som refererar till, affischen om konflikten arbete och kapital. I EU-systemet är arbetskraftens fria rörlighet, varors fria rörlighet och kapitalets fria rörlighet överordnat ett löntagarintresse. Det är ingen motsättning mellan att säga att det är kopplingen till EU-medlemskapet som har lett till att kollektivavtalen har hotats och den affisch som hänvisar till. Det går ju som hand i handske. När det gäller kollektivavtalens täckning finns det en dom från kammarrätten där man pekar på just det som och de borgerliga tar upp i sin reservation. Där vill man ge sken av att det skulle vara diskriminering därför att en så liten del av arbetsmarknaden täcks av kollektivavtalen. Räknar man i företag får man en siffra, men sanningen är att upp emot av hela arbetsmarknaden täcks in av kollektivavtal. Kollektivavtalen är starkt normerande för hur det fungerar på arbetsmarknaden. Det är inget skäl att säga att man inte ska kräva kollektivavtal. Det täcker stora delar av arbetsmarknaden och det är regler och avtal som har en normerande ställning. Därför är det rimligt att kunna kräva kollektivavtal i samband med offentlig upphandling. 11 () replik: Det där med var fel, men vi kan hoppa över det. har ju en enkel sits eftersom partiet är för att ska lämna den europeiska unionen och kliva in i den där kokongen uppe vid som jag nämnde. Vi som inte är det får ändå ta frågorna om vem som hotar kollektivavtalen på lite större allvar än att bara skylla på en organisation som ligger utanför som är medlem i. Den politiska sprängkraften i denna fråga är ju det undertryckta budskapet att det på något sätt är Socialdemokraternas politiska motståndare som hotar kollektivavtalen. Det är det budskapet som ligger under, och det är därför jag säger att det är ett valrörelsespöke som är ute och rastas. Man rider på människors okunnighet och kanske fördomar och spelar upp att det på något sätt outtalat är de borgerliga partierna och svenskt näringsliv som skulle hota kollektivavtalen. Som vi har sett är det inte vare sig de borgerliga partierna eller svenskt näringsliv som hotar kollektivavtalen. Det är glädjande att håller med mig på den punkten. Tack för det beskedet. Jag tror inte att små och medelstora företag i kommunen är glada åt att utestängas från kommunens offentliga upphandling. Jag tror att det är en fullständigt omöjlig hållning att säga till de företag som betalar in skatt i eller i : Ni betalar visserligen in skatt till kommunen, men ni får inte delta i kommunens offentliga upphandling. Det är en fullständigt omöjlig hållning. 12 () replik: Jag tycker inte alls att vi ska sopa undan som redan fanns när gick med i EG och som tillförsäkrade oss frihandel och som gör det oavsett EU-medlemskap. Jag förstår nu vad är ute efter. Han är alltså orolig för att det finns en misstro mot borgerligheten när det gäller försvaret av kollektivavtalet. Det gör det ju. Det är sant. har ju själv illustrerat det. Han vill inte att man ska ställa krav på kollektivavtal när det gäller lagen om offentlig upphandling. Det är det vi har sett. Varje gång det kommer till en konkret fråga är inte borgerligheten intresserad av att backa upp kollektivavtalen. När det gäller företagsamheten och lagen om offentlig upphandling är ju det stora problemet återigen EU:s inriktning att det ska vara så kallad fri konkurrens. Det gör att man har svårt att ställa krav på att premiera lokala producenter av livsmedel och så vidare. När man lägger ut saker på offentlig upphandling i till exempel , vilka företag är det som får dem? Ja, inte är det de små företagen inne i eller i som får dem. Det är stora internationella företag som vinner anbuden. Ska vi ha en diskussion om lagen om offentlig upphandling för att stimulera småföretagsamhet handlar det om helt andra frågor. I det sammanhanget innebär krav på kollektivavtal att stödja upp en sund konkurrens och få bort en osund konkurrens som handlar om social dumpning. 13 (): Hur många av er som sitter här inledde sin yrkeskarriär med att vara arbetslösa? Jag ska också berätta en historia. En ung kvinna var färdig med sina studier. Hon hade sjungit Sjung om studentens lyckliga dar. Hon hade gått på i och högskolan i .