prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — Man måste kunna analysera statistiken för att förstå den och sedan kunna dra rätt slutsatser. Det är bara människor själva som kan fatta beslutet att driva ett företag och låta det företaget växa, ta risker, jobba hårt och ta stort ansvar. Därför har ett mycket brett program som omfattar en lång rad olika politikområden. Det här, utgiftsområde 24, som vi debatterar gäller många av de statliga anslagen och vissa villkor för företagandet, men det är alls inte hela politiken för ett förbättrat entreprenörsklimat. Sådana saker som att ta bort det förlängda sjuklöneansvaret, snabba reformer i fåmansbolagsskattereglerna, alltså den skatt som de betalar som driver företagen, och införande av nystartsjobb är exempel på sådana förändringar som ligger utanför det här politikområdet, utgiftsområdet, men som är oerhört centrala. Vi föreslår i betänkandet en stor satsning på kvinnors företagande. Det gör vi för att vi fortfarande behöver skaffa oss bättre kunskaper om vad det är som gör att kvinnor inte, i samma utsträckning som de själva säger sig vilja, driver företag. Vi måste skaffa oss mer kunskap om var hindren ligger. Och framför allt gäller det att dra slutsatser av det som vi redan vet och förbättra villkor och förutsättningar. Det handlar om att se över socialförsäkringarna och villkoren där, som generellt betyder mer för kvinnor än för män, och öppna den offentliga sektorn, som betyder mer för kvinnor än för män eftersom flera kvinnor är verksamma som anställda i den offentliga sektorns högkvalitativa och högutbildade sektorer som vård och omsorg. Det finns en stor potential för tjänsteexport. Det handlar också om rådgivning, kapitaltillförsel och så vidare. När man hör företrädare för det största oppositionspartiet inser man att de inte har kommit lång ifrån 70-talets syn på företaget som någon sorts autonom organism där inga människor finns utan där man genom att skruva på olika muttrar och kranar kan få företag att växa som om det inte handlade om människor som måste fatta beslut. Det är ett väldigt gammaldags synsätt, och det är väl en av förklaringarna till att man inte lyckats förbättra entreprenörsklimatet utan tvärtom i många fall har gjort det sämre . redovisar man en granskning som utredningstjänsten har gjort, och, ja, som man frågar får man svar. Det är fortfarande så att man skiljer företagaren från företaget i de minsta företagen. Det visar att man fortfarande alltför lite har förstått och fortfarande alltför lite har tagit till sig modern forskning och moderna kunskaper. Vill man göra nytt och göra sådant som kostar skattebortfall eller medför nya utgifter kan man inte alltid behålla allt gammalt också. Då gäller det att välja. Politik är inte bara att vilja, utan det handlar också om att prioritera vad som är mer viktigt. Då är det vår övertygelse att sänkta arbetsgivaravgifter i form av nystartsjobb för unga människor och nästa steg inom tjänstesektorn, där skattekilarna har en mycket större betydelse, ger mer effekt på jobb och växande företag än den här rabatten i botten. Den kan visserligen betyda mycket för de allra minsta företagen just när de gör sin kalkyl och skickar in arbetsgivaravgiftsbetalningen, men när man sammantaget ser till effekterna för företagarna, de små företagarna, innebär alliansens politik ett plus och framför allt att man får förbättrade drivkrafter till expansion och växande. Ett annat väldigt viktigt område är regelförenklingen. Det är roligt att höra Per prata om att det inte bara handlar om besvärjelser utan om att man faktiskt är beredd att fatta konkreta beslut. Vi ser fram emot ett fortsatt samarbete med på den här punkten. Regeringen har ju satt upp ett fast åtagande att regelbördan ska minska . Över hälften av småföretagarna säger att regelbördan är ett viktigt hinder för att växa. Över hälften av småföretagarna säger att regelbördan har ökat under de föregående fyra åren när var ansvarig för den här verksamheten och hade det som ett uttalat viktigt prioriterat mål att minska regelbördan. Snacka går ju, men det räcker inte. Man måste också kunna nå konkreta resultat. Ett konkret förslag är att utskottet mycket bestämt sätter ned fötterna och säger att det inte ska införas några kassaregister för torghandlare. Det innebär inte någon förenkling jämfört med , men det innebär att vi tar bort ett nytt krångel och en ny kostnad som skulle införas. Därför behöver vi inte heller lägga några pengar på införandet av det här. Vi noterar att ställer sig bakom det här förslaget. De statliga bolagen är en stor och viktig fråga. Men jag ska inte lägga mer tid på det än att säga att det är vår grundhållning att det inte är någon kärnuppgift för staten att driva företag. Kärnuppgiften för staten är att skapa bra villkor för företagande, sätta upp regelverk och se till att regelverken efterföljs. Det system som man har haft med att flytta pengar från vinstdrivande företag som ofta bedriver verksamhet på konkurrensutsatta marknader och stoppa in dem i andra företag utan att de passerar statskassan är ett flagrant rundande av budgetlagen. har vi inte hunnit sätta upp ett nytt system på den mycket korta tid som stått till buds, men det är absolut sista gången det här kan godkännas. Jag tycker att det är beklämmande att se att oppositionen håller fast vid att man vill fortsätta att fuska med budgeten till och med i opposition. Det finns många olika frågor som man skulle vilja ta upp, men jag vill bara notera att och har lagt fram alternativa budgetförslag där man på ett antal punkter har förslag till utökningar. Man har noggrant specificerat vad man vill använda dem till. Det är ett sätt att visa vilka ambitioner man har, och det är också ett sätt att visa att man är beredd att ta konsekvenserna genom att skära ned på andra ställen och avstå från andra saker. Socialdemokraterna däremot, som för det första inte har lyckats komma överens med v och mp om någonting, har inte lyckats prestera någon alternativ budget. När vi hör prata vitt och brett om allt som man borde satsa på det är exportsatsningar hit och Forska och väx dit är det någonting som inte har någon som helst bäring på det förslag man faktiskt har lagt fram. I själva verket har man, som sagt, inte lagt fram något budgetförslag. Den ram man har föreslagit är 171 miljoner större, och så är det 40 som man vill använda till införande av kassaregister. Bara de 165 som man påstår sig vilja satsa på exportfrämjande verksamheter äter ju upp hela det här påslaget, och ändå pratas det vitt och brett om Forska och väx. Det är nya branschprogram och det ena med tredje, det är 70 plus 10 miljoner till och man har lovat 200 miljoner till Forska och väx, bara för att ta några exempel. Det här visar bara på att man har en helt oseriös hållning till budgetarbete och att man trots sin storlek och trots sin regeringserfarenhet inte ens kan få ihop en summerbar lista över de satsningar man vill göra. Den kritik som framförs av tar jag mycket lätt på även på denna punkt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 6 () replik: Låt mig vara väldigt tydlig när det gäller ramarna. ligger vi högre än majoriteten, 2008 ligger vi högre än majoriteten och 2009 ligger vi högre än majoriteten. Samtliga våra satsningar får gott och väl plats inom våra ramar. Fuskar med budgeten, säger , ordförande i näringsutskott, när det gäller statliga bolag. tillstyrker majoriteten att den här regeringen tydligen ska fuska med budgeten till. Om man använder den typen av kraftuttryck bör man väl åtminstone fatta beslut i kammaren om att sätta stopp för fusket. Det fanns naturligtvis inget fusk där. Låt mig ta upp frågan om arbetsgivaravgifterna och den moderna forskning och moderna syn som säger sig stå för. Vilken modern forskning säger att kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för små företag leder till förbättringar för de företagen? Åk till Gnosjöföretagarna, underleverantör till plastindustrin, med ett par anställda och tala om att det är modernt att se till att de netto går med förlust från och ytterligare året därpå. Även om man räknar in era andra åtgärder går ju företaget med förlust, och detta efter att ni har drivit en valrörelse med budskapet att ni ska sänka kostnaderna för småföretag för att anställa. Det är det som gör att vi får reaktioner exempelvis från LRF. Varken sänkt fastighetsskatt, förmögenhetsskatt eller reformering av 3:12-reglerna har särskilt mycket att göra med majoriteten av småföretagarnas verklighet, skriver man i . , förbundssekreterare i säger: Att regeringen tar bort den generella sänkningen för småföretagare är obegripligt. Förklara för mig varför det är så viktigt att kraftigt höja arbetsgivaravgifterna för småföretag. Varför detta svek mot det ni sade i valrörelsen? 7 () replik: Gott och väl ryms, sade . Det skulle vara intressant att veta vilken typ av Hej matematik man måste ta till för att få att räcka till allt. Det är 70 plus 10 miljoner, 200 miljoner i löfte till Forska och väx, 165 miljoner till exportfrämjande, resurser att utveckla befintliga branschprogram och starta nya branschprogram där jag förmodar att det inte bara skulle vara prat utan även tillförda miljoner, och man har inte ens kommit med något förslag om vilken storleksordning det skulle handla om. Om man ser till de gamla pengarna handlar det väl om åtskilliga tiotal miljoner. Det ger inte summan 211, . Du kan inte ens med hjälp av de bästa matematiska akrobattrick få ihop det. Det säger väldigt mycket. Ni klarar inte av att välja vad ni vill ha in. Utan att spara på andra områden vill ni låtsas som om ni tillför en massa pengar, men det gör ni inte. Tala om vad de ska räcka till. Lägg ned de höga brösttonerna när det gäller de punkter som pengarna faktiskt inte räcker till. När det gäller budgetfusk har vi haft diskussionen här i kammaren med olika representanter. Jag har tidigare fört den vid många tillfällen inom ramen för finansutskottet. Bedömningen är att detta ligger helt utanför budgetlagens anda och tanken på hur den skulle tillämpas. Det har finansutskottets kansli och en lång rad utomstående bedömare och statliga utredningar visat på. Att majoritet ändå på något sätt finner att det kan stämma gör att det har varit möjligt. På de som stod regeringen till buds att göra om budgeten fanns det inte möjlighet. Då tycker jag att det kan vara acceptabelt att man, innan man har fått fram det, kan fortsätta med det som har pågått men som är fel. 8 () replik: Jag ställer en väldigt viktig fråga som landets småföretagare ställer via sina organisationer och när de själva ser vad som är på väg att hända. De är upprörda. svarar inte på frågan: Varför är det så viktigt att höja arbetsgivaravgiften för småföretag? Det är det som sker från . Vi får inte någon reaktion på detta. Det är skamligt med tanke på valbudskapet. En annan fråga där majoriteten och regeringen har vägrat att ta ansvar för sina beslut är den kraftiga nedskärningen på export- och investeringsfrämjandet. Ni drar ned drygt 90 miljoner . De 90 miljonerna kompenserar vi för. Ni drar ned ytterligare 80 miljoner året därpå. De 80 miljonerna kompenserar vi för. Vi vill fortsätta den fyraåriga satsningen på . Den tar ni bort. Därmed halveras anslagen i det närmaste. Ingen har försvarat detta. Ingen har förklarat varför man gör på det sättet. Vi har till utskottet kallat in vd, som beskriver dramatiska konsekvenser för småföretagen. Det handlar om den satsning som man gör riktad mot tusentalet underleverantörer i fordonsindustrin som för sin överlevnad är beroende av att kunna sälja utanför de svenska företagen och nå de internationella marknaderna. Exportsäljarutbildningen har varit en succé. Småföretag har haft chansen att få en välutbildad specialdesignad exportsäljare och kunnat provanställa. av de unga människorna har fått en anställning. Det finns rader av andra satsningar. Ingen från regeringen försvarar detta. En statssekreterare på sade till och med i en intervju: Det var nog ett misstag. Ännu ett misstag, för så förklarades ju också Forska och väx. Förklara för mig, , varför det är så viktigt att kraftigt höja arbetsgivaravgifterna för småföretagen. Varför så dramatiskt skära ned på exportfrämjandet i då vi behöver mer av internationell satsning för småföretag? 9 () replik: Jag noterar att är talande tyst när det gäller att man själv inte har några motförslag och inte själv har prioriterat det här området så att man har haft resurser att lägga i enlighet med vad man själv påstår att man gör. Jag noterar det. Enligt vad han säger , som inte framgår av några papper, är det alltså 90 miljoner till exportfrämjande, 70 plus 10 siffersatt på och 40 till kassaregister. Om jag räknar rätt gör det 1 miljon till Forska och väx. Är det 1 miljon vi pratar så mycket om? Jag tror att ni får gå hem och lära er att räkna och göra en budget. och kan säkert hålla en kurs med er. Jag noterar att inte är så intresserad av att tala om det som är frågorna i dagens ärende, utan mer om arbetsgivaravgifter. Jag gav en ganska utförlig förklaring. Politik handlar faktiskt också om att välja. Ni säger att det inte är viktigt att sänka arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn, för unga människor, för nystartsjobb och så vidare. Sammantaget blir det direkt förbättringar för nästan alla småföretagare. Det blir framför allt bättre villkor för dem som vill växa och ta ansvar för andra människor. Det tycker jag är en prioriterad uppgift för regeringen. Det är visserligen bra om människor startar företag för att man ser en chans till en personlig födkrok, men vi behöver mer än levebrödsföretag. Vi behöver framför allt mer än konsultföretag som tjänstemän startar för att ta in en extrainkomst vid sidan av. Det är mycket sådant som syns i statistiken. Vi behöver företag som växer, företag med god intjäningsförmåga. Då behöver vi mycket bättre villkor och mycket bättre drivkraft för entreprenörer som tar ansvar, satsar och tar stora risker. Det är då det kan bli lyckosamma resultat. Det måste man fokusera på mycket tydligare. Det kan aldrig staten göra åt människor. Det är bara människorna själva som kan fatta de besluten. Då handlar politiken inte bara om att vilja utan också om att välja. 10 PER () replik: Jag tar gärna emot den utsträckta handen när det gäller regelförenkling. Vi har ju många gemensamma åsikter i den frågan. Jag vill poängtera vad jag sade. Det är lätt att prata om regelförenkling, men det är betydligt svårare att göra det. Det vet vi i av egen erfarenhet. Vi har drivit på regeringen tidigare, och vi kommer att fortsätta att driva på även den här regeringen hårt för att de fagra orden om regelförenkling ska bli verklighet. Vi har ännu inte sett om regeringen verkligen är kapabel att klara av det. Jag vill fråga om den höjda arbetsgivaravgiften för småföretagen som genomförs. säger i sitt anförande att det är en post på marginalen och att det inte påverkar särskilt mycket. Men om man räknar ihop alla försämringar som görs för småföretagen handlar det om som alliansen tar från svenska småföretag. Med tanke på det som sades i valrörelsen måste detta ses som ett oerhört svek mot småföretagen. Man genomför inte de satsningar och förenklingar som man pratade om, och man underlättar inte för företagen. Det är snarare så att man genomför en rad försämringar. Det gäller framför allt småföretagen. De stora företagen klarar sig alldeles utmärkt. inställning är solklar. Det är småföretagen, alltså de förhoppningsvis blivande storföretagen, som behöver vårt stöd och vår politik i ryggen för att kunna utvecklas framöver. Det vi gärna vill ha svar på är varför man i valrörelsen inte fick höra något från alliansen om neddragningarna på 7 miljarder till småföretagen. Varför var ni inte ärliga och pratade även före valet om den politik som ni nu genomför? I så fall tror jag inte att småföretagarna hade varit ute i medierna och fört ett sådant liv som de nu gör och varit så besvikna. Det hade kanske varit sjystare att faktiskt genomföra den politik som ni pratade om i valrörelsen, alternativt att de neddragningar som görs också hade nämnts under valrörelsen. 11 () replik: Vad gäller skattefrågorna i vid bemärkelse, som det här handlar om, kan man inte se en utgift eller en skatt separat, utan man måste se det hela samlat. Det betyder att vi underlättar för växandet bland annat i form av sådana skattesänkningar som gör att man kan växa med egna pengar. Det ska bli lättare för dem som avvecklar ett företag som drivits lyckosamt att återinvestera pengarna och jobba som affärsängel tillsammans med nya företagare, alltså vara med och satsa pengar men också överföra kunskap. Det är ett viktigt exempel på en reform som inte bara handlar om belopp utan om en systemförändring. Det som verkligen saknar är privata pengar i tidiga skeden. Många av förändringarna handlar därför om att det ska bli lättare att växa med egna, privata, pengar och lättare att ta risker genom att man, om man lyckas, också får behålla lite mer. När det gäller neddragningen av den rabatt som finns i botten har, som sagt, många utvärderingar visat att det har ganska liten effekt på nyföretagandet och på nyanställningarna, och därför har det inte varit lika prioriterat som andra saker. Om det hade kommit som en ren överraskning skulle jag hålla med Per , men det redovisades mycket tydligt redan i den så kallade Bankerydsöverenskommelsen som ägde rum före valet. Att det var mycket tydligt redovisat bevisas ju också av alla de debattinlägg, insändare, rapporter och så vidare som den nuvarande oppositionen presenterat och där detta mycket noggrant lyfts fram. Jag tror alltså inte att man kan säga att det mörkades. Tvärtom framgick det mycket tydligt, och det framgick också mycket tydligt genom Socialdemokraternas argumentation. Trots detta valde landets småföretagare att lita mer på att alliansen verkligen kunde gå från ord till handling och genomföra andra förbättringar, exempelvis på regelområdet och på skatteområdet samt vad gäller näringspolitikens struktur. 12 PER () replik: Jag blir lite orolig när jag hör säga att en sänkning av arbetsgivaravgiften egentligen inte är så viktig. Även om det, som säger, kommit fram i olika utredningar att så är fallet är det inte det man hör från småföretagarna. Tvärtom är småföretagarna oerhört upprörda och lyfter fram frågan som något väldigt centralt. Det är en viktig fråga för dem. Att i det här läget säga att arbetsgivaravgifterna inte har någon större påverkan på företagen tror jag närmast är en chock för , som ju drivit frågan om sänkta arbetsgivaravgifter hur länge som helst. Jag måste säga att jag blir överraskad över inställningen. Jag blir också besviken eftersom drivit på för att få sänkta arbetsgivaravgifter. ser vi att det arbete som vi lagt ned i stor utsträckning spolieras. Vi tror inte att det är bra för svenskt företagande och framför allt inte för växande småföretag. hänvisar mycket till de inkomstskattesänkningar som alliansen genomför. Från sida tror vi att det kan göra det mer attraktivt att söka arbete. Däremot tror vi inte att det genom inkomstskattesänkningar automatiskt skapas flera arbeten. Snarare skapas det flera arbeten genom att man minskar de regelverk och system som motverkar anställningar. Just arbetsgivaravgifterna är ett tydligt sådant område. Sänkta arbetsgivaravgifter innebär att företagaren får sänkta kostnader för att anställa nya personer i sitt företag. Vi är övertygade om att det är den vägen man ska gå för att skapa flera företag, och framför allt tror vi att företag därigenom vågar anställa människor. Därför var frågan om sänkta arbetsgivaravgifter en tung del i den gröna skatteväxlingen. De skatteintäkter vi fick från höjda miljöskatter satsade vi i stor utsträckning på att sänka arbetsgivaravgifter. Jag skulle vilja höra syn på varför arbetsgivaravgifterna helt plötsligt inte är så viktiga. Jag tror att det är en överraskning för . 13 () replik: Om Per med menar organisationen har de inte haft sänkningen av arbetsgivaravgifterna som en prioriterad fråga. Däremot har de drivit många andra frågor. Arbetsgivaravgifterna är viktiga, men när det gäller ett växande av företagen och att få fram flera nya anställningar tror jag att det är en trubbig metod. Det är inte företagen med en eller två anställda som är mest i växartagen, utan vi vet att det handlar om de företag som har 10, 50 eller 100 anställda. Det är där man är mest i växartagen, och då har denna sänkning ingen effekt. I stället tror vi att det har större effekt på antalet nya jobb om man lägger en tydligare rabatt på arbetsgivaravgiften inom de personalintensiva tjänstesektorerna. Vi har inte kunnat lägga fram något förslag ännu eftersom det först måste godkännas av kommissionen. Det är dock en prioriterad uppgift för alliansen att snabbt lägga fram förslaget eftersom man så att säga får bättre valuta för skattesänkningen och en större påverkan på just flera nyanställningar. Det handlar lite grann om att välja. Om jag hade kunnat välja hade jag naturligtvis behållit båda. Arbetsgivaravgifterna är viktiga, och jag tror att det varit en underskattad diskussion, men om vi har ett begränsat skattesänkningsutrymme måste vi fundera på var vi tror att det kan få störst nytta, ge störst effekt. Jag kan hålla med om att det gäller att hålla krångelnivån nere. Nyttan av en ny regel måste vara avsevärt mycket större än det besvär som regeln innebär. På den starkt konkurrensutsatta marknaden med personalintensiva tjänstesektorer tror vi att en sänkning av arbetsgivaravgifterna snabbt kan ge betydligt flera jobb än på andra områden. Därför ska vi se till att vi får fram ett sådant förslag. 14 () replik: Jag tänker inte ta upp arbetsgivaravgifterna. Dem har både Per och nämnt, och jag delar deras uppfattning. Förbättrat entreprenörskap var en viktig del av utskottsordförandens huvudanförande. Förbättrat entreprenörskap är ett sätt att möta globaliseringen. Där delar jag uppfattning. blir jag förvånad över den politik hon presenterar. Att möta globaliseringen genom att försämra för forskning och utveckling i små och medelstora företag känns mycket märkligt. Att dessutom dra ned på exportstödet till de företag som behöver söka sig nya marknader för att på det sättet bli mer internationellt gångbara känns också märkligt. Jag är lite fundersam över hur tänker. På vilket sätt bemöter vi den internationella konkurrensen om vi drar ned på stödet? I ett läge när vi tappar marknadsandelar gentemot våra grannländer minskar exportsatsningarna. Dessutom funderar jag på nystartsjobben och lättnaderna inom tjänstesektorn. På vilket sätt stärks svenska företag internationellt genom sådana satsningar? När det gäller tjänstesektorn är det ju i vissa delar fråga om ett bidragssystem. Jag vill gärna veta vilka företag det gäller. Jag har alltså tre konkreta frågor. Exportstödet dras ned. Hur stärker vi då vår internationella konkurrenskraft? Hur ska vi klara satsningen på Forska och väx? På vilket sätt stärker tjänstesektorn och nystartsjobben den internationella konkurrensen? 15 () replik: Att stärka inhemska, ofta småskaliga, tjänstesektorer nära människor är naturligtvis ett sätt att få flera människor i jobb så att vardagen kan fungera bättre och bli lättare. Man ska kunna köpa tjänster och kunna använda sig mer av kultur, fritid och så vidare. Det är centralt för att ska fungera bättre. Många flera människor måste få jobb, kunna försörja sig själva på sitt eget arbete och bli skattebetalare i stället för, som , befinna sig utanför i långtidssjukskrivning, förtidspension, arbetslöshet, leva på socialbidrag och så vidare. Det stärker naturligtvis konkurrenskraft generellt om många flera människor arbetar. Det stärker också konkurrenskraft generellt om den lokala hemmamarknaden och det lokala samhället fungerar bra och de företag som finns på exportmarknaden, som agerar i den miljön, har en väl fungerande närmiljö. Det finns alltså många olika samband. Jag tycker inte att man ska ställa dem mot varandra.