prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Att få avsluta med att berätta detta i riksdag, där jag då inte hade en aning om att jag skulle stå, känns alldeles fantastiskt. För det ska ni alla, både nordiska vänner och andra, ha ett väldigt stort tack! 60 (): Jag tror att det i denna kammare finns en bred samstämmighet om betydelsen av de nordiska ländernas samarbete. Jag tror att vi kan vara helt överens om att de nordiska frågorna ska stå i centrum och att vi i detta arbete måste samarbeta parlament, förtroendevalda och olika delar av samhällssystemet. Men detta rymmer också mycket av vardaglig samvaro som vi kanske inte tänker på. Vi ser till exempel hur svenska företag fusionerar med andra nordiska företag. Inte alltid är det de svenska företagen som blir de dominerande. Det kan vara ett annat nordiskt lands företag som blir det dominerande i den nya koncernen. Vi ser också hur nordiska medborgare jobbar i våra nordiska grannländer. Ett exempel är sjuksköterskor som åker till och arbetar, som danska läkare jobbar i . Vi ser samarbeten över nationsgränserna, till exempel det samarbete som pågår mellan och eller mellan och . Vi ser ett sökande efter nya kontaktvägar, och det är detta vi i riksdag ska vara med och möjliggöra, underlätta och stärka. Då måste vi också börja fundera på hur vi jobbar. I vilka former arbetar vi? Kan vi lyfta upp de nordiska frågorna ytterligare? Kan vi öka närvaron av de nordiska problemställningarna i våra nationella parlament? Kan vi öka stödet för den nordiska diskussionen i våra respektive länder? Om vi börjar diskutera hur vi arbetar med dessa frågor tycker jag också att det är rimligt att vi diskuterar utifrån de parlament vi har, utifrån att det är i denna kammare som de nordiska frågorna ska diskuteras och ständigt vara närvarande. I min motion U281, som jag skrivit tillsammans med andra, skissar jag en reformering av de nordiska samarbetsformerna utgående från att det är respektive parlament som ska hantera frågorna och att det är i utskotten som de nordiska frågornas närvaro ska öka. Jag går till och med så långt det är nästan som att svära i kyrkan att jag redovisar att ska läggas ned. Jag ser , den samarbets- och organisationsformen, som ett problem när det gäller att lyfta upp de nordiska frågorna i de nationella parlamenten. Konsekvensen har blivit att man stänger in de nordiska frågorna i sessioner. Jag tycker att vi på många sätt har fått detta belyst i de diskussioner som har varit. Sedan instiftades har mycket hänt. Jag ska ge erkännandet att det har betytt mycket för de nordiska frågorna och för ett ökat nordiskt samarbete. Det har underlättat för människors rörelse mellan de nordiska länderna genom passunionen och reglerna på arbetsmarknaden. Mycket återstår att göra, men att har betytt mycket för att utveckla samarbetet mellan de nordiska länderna ska ingen ta ifrån det. Var sak har dock sin tid, och det är dags att ifrågasätta och söka nya former. Jag anser att en logisk utveckling och förutsättning, utifrån att sätta det nationella parlamentet och dess utskott i centrum i dialogen med andra parlament, är att lyfta bort den form som finns, nämligen . Mycket har hänt. De baltiska länderna har blivit självständiga. finns utan har ersatts av andra statsbildningar. Europeiska unionen har tillkommit. Vi har fått globalisering i en omfattning som vi inte kunde föreställa oss när bildades. Nya samarbetsorgan har byggts upp. Inte bara Europeiska unionen utan mängder av andra organisationer har tillkommit. Det militärpolitiska samarbetet sker under andra förutsättningar . Vi reser och har ett resemönster som . Vi utbildar oss. Väldigt många av våra ungdomar utbildar sig i andra länder, precis på samma sätt som andra länders medborgare kommer till för att arbeta och utbilda sig. Det händer mycket, och naturligtvis påverkar det hur vi jobbar. Ta bara en sådan sak som demokratiseringen av ! Vem kunde tro att den var möjlig ? Det har också kommit ny teknik som innebär utmaningar för dem som jobbar med Nordenfrågor ny teknik, nya samarbetsformer och nya mötesplatser som inte fanns tidigare. Det har blivit mellan möten och samtal i en omfattning som vi inte trodde var möjlig tidigare. Att ifrågasätta den nuvarande organisationsformen med är som att svära i kyrkan. blir det fråga om prestige. är det prestige; vi som sitter i måste stå upp och försvara våra taburetter! Det är i alla fall den bild man får av representanterna i . Jag kan hålla med: För var och en av er betyder väldigt mycket. Det betyder mycket för era möjligheter inom era respektive partigrupper och annat. Men lyft blicken från att bevaka era egna intressen till att se vad som är bäst för de nordiska frågorna, för att sätta fokus på ett bättre nordiskt samarbete! Det är nämligen när det nordiska samarbetet omfattar alla, när hela parlamentet har delaktighet i det nordiska samarbetet och inte en liten exklusiv grupp, som ni ändå har kommit att utgöra. Vi har hört anspelningar på att det är dyrt. Jag tillhör inte dem som har uppfattningen att ekonomin ska vara styrande när vi diskuterar hur vi organiserar det nordiska samarbetet. Jag har fått höra berättelser om era resemönster och annat. Jag bryr mig faktiskt inte om vad ni äter och dricker. Det må ni göra. Vi kommer att fortsätta att göra det oavsett formen. Men vi måste lyfta upp diskussionen till hur vi stärker det nordiska samarbetet. Då är jag beredd att gå hela vägen och säga att det är här i parlamentet som debatten ska föras, inte i de slutna sessionerna och inte till exempel i de nödlösningar som redovisas i utrikesutskottets betänkande. Man föreslår ett antal temakonferenser dit de nationella parlamentens fackutskott inbjuds. Men kom igen! Snacka om att bjuda in de nordiska frågorna med armbågen. Jag yrkar bifall till motion U281. För att göra det lättare för kammarens ledamöter att rösta för den yrkar jag bifall till yrkande 2. 61 () replik: Jag blir naturligtvis glad när avstår från vulgärargument, till exempel att det kostar för mycket eller att det äts för gott i det nordiska samarbetet. Tack för det! Men jag blir lite mindre glad när han ersätter dem med andra vulgärargument, till exempel att vi som försvarar nordiska parlamentariska samarbetet genom gör det för att slåss för våra egna positioner och värna vår prestige. Vad är det för låg nivå på debatten? Vi tre som har talat ska lämna . Vi försvarar inte våra egna positioner. Vi kommer att lämna automatiskt. Försök att återgå till en mer saklig diskussion om detta är möjligt. När skulle ge motionen en hederlig begravning började han med att säga att det ändå var en del kloka synpunkter i motionen. Det kan jag hålla med om. När det gäller beskrivningen av samhällsutvecklingen, världsutvecklingen och verkligheten finns det inte mycket att invända mot motionen. Men det som är så halsbrytande är att det skulle leda till att man avskaffar organet för samarbete mellan riksdagsledamöter i och i stället diskuterar här i kammaren som om det finns någon motsättning. Här har vi inga nordiska kolleger som är med och diskuterar. Finessen är att det är just riksdagsledamöter från de nordiska länderna som träffas regelbundet och bygger upp nätverk. Att det skulle förstärka det nordiska samarbetet om man avskaffar detta är en så halsbrytande slutsats att den är svår att ta till sig. Hur ofta har vi gemensamma diskussioner med Europaparlamentarikerna? Det finns naturligtvis andra skäl till att det finns ett särskilt Europaparlament, men det är ändå en styrka för oss att de som är engagerade nordiskt också finns här i och diskuterar både här och med våra nordiska kolleger. Idén om temakonferenser skulle vara ett sätt att fullfölja det som redan har börjat, nämligen att bjuda in fackutskotten till aktuella diskussioner som tar upp de ämnen som är hetast. 62 () replik: Låt mig konstatera att när det gäller hur samarbetet ska se ut redovisas det i motionen i form av att det är respektive utskott som hanterar det. Då behövs inte mellanformen . Det är fråga om hur man organiserar det. Då skapas också de naturliga kontaktvägar som är förbehållna ett exklusivt fåtal av ledamöter. Då omfattar det ledamöter i till exempel kulturutskottet, försvarsutskottet, lagutskottet och justitieutskottet. Det är den vägen jag tycker att man ska bygga samarbetet, inte i form av att därutöver ha ett nordiskt råd som bjuder in. Den inbjudan kan vi svara för själva. 63 () replik: Det är inte något litet exklusivt fåtal som ägnar sig åt nordiskt samarbete mer regelbundet. Det är 40 ledamöter av mycket brett. Alla partier är representerade. Vi kan sedan både i partigrupper och i utskott aktualisera de nordiska frågorna och driva dem vidare. Det är naturligtvis oförhindrat för alla ledamöter av riksdag att ta upp nordiska frågor. Det har väl haft många möjligheter att göra, inte bara genom att föreslå nedläggning av det kontinuerliga nordiska samarbetet utan genom att även ta upp sakfrågor om det har funnits intresse för det. Det är något konstigt i talet om att den nordiska debatten låses in när ett antal ledamöter som är särskilt engagerade och kunniga ges en chans att bedriva arbetet kontinuerligt, till exempel att bygga upp nätverk. Att tro att det skulle bli bättre eller mer genom att avskaffa det kontinuerliga samarbetet är en så konstig tanke. Sedan var det frågan om att samarbetsformerna ska ses över. Jag vill påstå att har visat en större beredvillighet att se över och reformera sitt samarbete än vad riksdag har gjort. Det kanske inte säger så mycket, men det är verkligen inte något som behöver påbörjas utan det är en kontinuerlig process. Vid en jämförelse med andra internationella organ har varit, och är, ovanligt reformbenäget. Den partigrupp i som jag tillhör, Mittengruppen, bygger på drygt 15 nationella partier som där visar att vi kan samarbeta tillsammans. Den har därmed blivit den största gruppen i . Partierna i riksdag skulle kunna ta intryck av vad vi uppnår i det nordiska samarbetet, till exempel introducera ett sådant samarbete här i . 64 () replik: Vi kan konstatera att och jag har definitivt olika uppfattningar. Jag tycker att kunskapsuppbyggnaden, möjligheten att bygga nätverk, ska omfatta mer än 40 ledamöter. Det ska vara en vardaglig möjlighet för de 349 ledamöterna av riksdag. Jag anser att det nordiska samarbetet byggs bäst via att fackutskott hanterar frågorna. 65 () replik: Jag kan börja med att instämma i mycket av vad sade i sin replikomgång. Det var intressant att lyssna på . Väldigt mycket av det sade är grunderna till varför ett nordiskt råd bildades, nämligen nödvändigheten av att politiker från de nordiska länderna, politiker med olika bakgrunder och erfarenheter inom sina specifika områden, skulle få träffas och resonera om gemensamma viktiga frågor som var till nytta både nationellt och för det nordiska samarbetet. Det var grunden. Det var precis vad sade i talarstolen. Han höll fram detta. Men vill avskaffa därför att institutionen inte fungerar. Förklara för mig då på vilket sätt som det utskott du sitter i ska lägga fram ett medlemsförslag som ska antas av ministerrådet som en rekommendation, som sedan ska omsättas i politisk praktisk handling i något av de nordiska länderna? Förklara hur det ska gå till. 66 () replik: Jag kan börja med att tacka för den indirekta elogen. Den innebär att jag har gjort en korrekt historieskrivning. Jag anser att var sak har sin tid. i den form som det nordiska samarbetet organiseras har haft sin tid. Angående det praktiska arbetet har jag uppfattningen att de respektive fackutskotten i de nordiska parlamenten möts. Det kan se lite olika ut beroende på fråga. Men likväl som att 40 i den svenska delegationen till åker runt kan faktiskt också fackutskotten i det svenska parlamentet göra det och ha överläggningar. Då blir det olika möjligheter. Du har själv hänvisat till att ni har bjudit in näringsutskotten från de olika parlamenten. På det sättet går det att få ett fungerande nordiskt samarbete som involverar samtliga fackutskott och därmed samtliga ledamöter. 67 () replik: Jo, men det är ett sätt att ytterligare bredda engagemanget i det nordiska arbetet. Det står , mig och alla andra i riksdag fritt att i våra partigrupper ta upp nordiska frågor hur mycket som helst. Vi kan i utskottsarbetet, i näringsutskottet eller i det utskott som sitter i, ta upp de rekommendationer som är formerade av ministerrådet och se hur de har behandlats politiskt i det svenska parlamentet. Det står oss fritt att göra det. Jag har erfarenhet av både nordiskt och europeiskt samarbete. Jag hade förmånen att komma in i som en av 22 svenska ledamöter. Där lyftes, , det nordiska samarbetet fram som kanske ett av de viktigaste bevisen på hur man kan samarbeta. Det var vad vi hade åstadkommit och uppnått i form av en tullunion mycket tidigare än vad man hade gjort på Europanivå. Det var den diskussion som jag nämnde i mitt anförande om den nordiska ekonomiska, monetära unionen, som är den diskussion som sedermera blev dock inte för vårt vidkommande, men för andra länder en gemensam monetär valutaunion på europeisk nivå. De nordiska länderna, den nordiska debatten, vill jag påstå har varit ett föredöme i många avseenden. Det bygger på att vi har organiserat oss tillsammans. Vi är ingen exklusiv grupp av svenska, norska, danska, finska och isländska parlamentariker som träffas bara för att vi tycker att det är roligt att diskutera. Det är roligt att diskutera också, men det är ett slitsamt, hårt arbete, där vi försöker utveckla politiken och politiken för de nordiska invånarna. Jag tror att de uppskattar det. Jag vet att nog också gör det innerst inne. 68 () replik: Ja, jag tror att vi samtliga här, som jag sade i mitt inledningsanförande, är överens om betydelsen av ett väl fungerande nordiskt samarbete och att de nordiska frågorna får den tyngd som de ska ha och som de betyder för våra respektive nationer. När jag då i en motion här redovisar hur man kan bredda möjligheterna till samtliga utskott och samtliga ledamöter, som får konsekvensen att man lägger ned , blir det helt plötsligt tvärt omöjligt. Jag tror att här finns ett hinder därför att det finns en tradition. Om man ifrågasätter traditioner får man den typ av invändningar som bland annat har framförts här, att om man inte är för är man inte för nordiskt samarbete. Det är helt fel. 69 (): Tack, , för att du uppskattar våra motioner! Det är, lindrigt sagt, inte alla som har den vidsynen, men även visade på att det var bra att de har kommit upp. I övrigt vill jag säga att jag håller med om mycket av vad har sagt i sin argumentering. Jag ska börja med, herr talman, att berätta om en historisk realitet. Som de flesta vet startade de i modern tappning 1896. Det var sommarspel, och här hemma började så sakta en diskussion ta fart om behovet av internationella vintertävlingar. Det tog konkret form, och startade de nordiska spelen i . Det var många olika grenar, en del lite udda, tycker vi kanske , som sparkstöttingstävling och isjaktssegling, men det fanns också skidåkning, curling och konståkning och till min överraskning tennis, men det var inomhus. Tävlande från de nordiska länderna bjöds in. Det här fortsatte ett antal gånger. hade de lite otur med vädret, såtillvida att det redan då kunde vara för varmt ett antal vintrar. Det är inte någon tvekan om att de nordiska spelen och arrangerandet av dem starkt bidrog till och hade en god inverkan på att fick de 1912. Det intressanta var också att de nordiska spelen hade en spännande mix av idrott, kultur och turism en koppling som kanske inte skulle vara så dum om den var starkare . kom på tal, och det första gick av stapeln 1928 i . hade då fört en envis kamp mot , därför att man hade ju de nordiska spelen. Men utvecklingen kom i kapp, och det var svårigheter att ha de nordiska spelen parallellt med . Det skulle genomföras spel 1930, men det fick ställas in på grund av långvarigt milt väder. Det fanns en känd sportreporter, som jag tror att några känner igen namnet på fortfarande, Glokar Well. Han skrev , när det var tal om en fortsättning, att han trodde att denna förr så glansfulla tävling lugnt och stilla dött sotdöden, dels på grund av Stockholmsvintrarnas obeständighet, dels på grund av att spelen inte längre fyllde någon uppgift. Det blev heller inget mer. När jag läste den här historien det har kommit ut en bok om de nordiska spelen såg jag parallelliteten med i en viss belysning. Det var utmärkt att det började och utvecklades, men kom tiden i kapp och internationaliseringen tog sig vidare svängar. Här fick vi en historia om europeiskt samarbete, för vår del med en start i Efta , tror jag, som handelsunion. Sedan känner vi historien fram till , när vi nu har varit med i EU . Efta i sig består fortfarande med , , och som medlemmar. Tyvärr tycker jag att det har varit tämligen trögt att få in EU-arbetet i arbete. Men jag vill ge talman och vice talmännen en stor eloge för deras strävan att förbättra den situationen. EU har en helt annan inverkan på vår vardag än det nordiska samarbetet genom möjligheten att utfärda förordningar etcetera som ibland även tar över vår lagstiftning. Vi har skyldighet att implementera dem i vår lagstiftning. Jag nämnde redan i debatten att det är utmärkt att man tar tag i det här, att man engagerar fackutskotten alltmer i EU-frågorna. De riksdagsledamöter som är här , till vilka jag inte hör, kommer med stor sannolikhet att kunna ägna sig mer åt EU-frågorna än vi har gjort. Vår motion syftar alltså till en prioritering och att i än högre grad ser möjligheterna i att vara aktiv när det gäller EU-frågorna. När det gäller de nordiska frågorna skriver utskottet beträffande förankringen och återkopplingen i de nationella parlamenten att fackutskotten har en viktig roll. Det känns som att den insikten kanske kommer under galgen. Varför har det annars inte lösts på de som har funnits? Det finns ett antal frågor som har passerat och som måste betraktas som passerade. Jag ser radio- och tv-frågan som en sådan. Jag brukar inte alltför ofta hänvisa till kulturministern som stöd, men i ett svar på en interpellation tidigare i vår sade han beträffande nordiskt tv-utbyte: tycker jag inte att vi ska begränsa oss till bara de nordiska länderna. Min förhoppning är att vi ska få tillgång också till en större del av det övriga utbud. Det är precis så här det är. Vi måste ha ett vidare synfält än att stanna i det nordiska. Jag vill med all tydlighet markera att jag självfallet inte har något emot samarbete med övriga nordiska länder. I en ibland upphetsad debatt har sådant antytts, men jag har sluppit höra det och hoppas att det inte kommer några sådana antydningar senare heller. Jag tycker också att det är utmärkt med som en folkligt förankrad organisation, med utbyte mellan människor över gränserna. Det är alltid bra. är det så, som sade, att mycket kan ske bilateralt. Förändringar kanske inte kan ske på nordisk nivå, som gränshinder, utan måste göras i respektive parlament. Förenklingar över är givetvis i första hand en fråga för och , och där finns fortfarande mycket att göra, även om en hel del har gjorts. Här kan jag också hänvisa till den motion som med flera från har skrivit. Jag vill också markera, lika tydligt som man markerade tidigare, att jag tycker om samarbete inom och internationellt samarbete. Jag tror alltså på samarbete och pekar på vikten av samarbete när det gäller . Men då måste också , , och vara med, förutom , och , som är med i . Man behöver inte ha som en paraplyorganisation för att ordna det samarbetet, inte ens för att hålla i gång ett gott nordiskt samarbete. Tiden är en annan. har, som sade, gjort många bra saker historiskt sett. Ända fram till har man alltid nämnt passfriheten och den fria arbetsmarknaden. Det är ju oerhört länge sedan de besluten togs. Men det finns självfallet andra bra beslut. För personrörligheten och företagsrörligheten har ju inträdet i EU betytt långt mer. Det har, precis som när det gäller Nordiska spelen, varit jättebra med en start, men ska vi koncentrera oss på ett vidare fält. Jag har också kontakt med EU-parlamentariker. Samarbetet i frågor som är viktiga för sker ju där med alla länder där man ser en möjlighet att komma fram till bra och konstruktiva lösningar för . Det är långt ifrån alltid inom den nordiska gruppen som det är möjligt. Jag står självfallet bakom vår motion. Vi är åtta personer som har skrivit den. Jag yrkar, precis som , bifall till motion 281 yrkande 2. Det här är inte min sista debatt. Jag har bland annat en debatt om kampsport och boxning kvar. Det kanske blir samma hetta där som det ibland blir om de nordiska frågorna. 70 () replik: Jag hoppas att min vän lade märke till att även jag sade att det är bra att den här debatten om framtid har kommit upp. Att man uppskattar det behöver inte nödvändigtvis betyda att man uppskattar alla inslag i debatten och alla motioner. Jag vill också passa på att tacka för den fina historielektionen om de olympiska spelens tillkomst. får ursäkta om man tolkar det som att det finns en motsättning mellan det europeiska samarbetet och det nordiska samarbetet och att det nordiska samarbetet därför blir mindre viktigt och kan läggas ned. är ledsen för att jag uppfattar det som att han är emot nordiskt samarbete. Om man drar en sådan historisk liknelse får man kanske skylla sig själv. Det framgick också av förra årets debatt att det var en väldig skillnad mellan upplägg av argumenten för nedläggning och . Jag vill påminna om att det i det europeiska samarbetet är vanligt med regionala sammanslutningar av typ parlamentariska sammanslutningar och . Vi har , Beneluxförsamlingen och British-Irish interparliamentary body. Det är inte någon motsättning där. Det kan tvärtom sägas att det just för är bra att vi har ett nordiskt parlamentariskt samarbete. Det är inte någon omvändelse under galgen att vi vill engagera fackutskotten i ett mer organiserat samarbete. Vi har engagerat fackutskotten genom att komma med de nordiska rekommendationerna till fackutskotten. 71 () replik: sade i sitt inlägg tidigare att det görs undersökningar i som visar att fler föredrar ett nordiskt samarbete före ett europeiskt. Är det inte något som oroar att vi har en sådan situation när vi är medlemmar i en församling som har bland annat lagstiftningsrätt på ett helt annat sätt än den nordiska? Det kanske är det som gör att man upplever ett ovanifrånperspektiv som en del inte tycker om. Så blir det naturligtvis aldrig när det gäller eftersom de kan ge rekommendationer. Det jag tar upp är inte en motsättning. Det är en prioritering att riksdag måste ägna sig mer åt EU-frågor och då kanske mindre åt nordiska frågor. Man kan inte ägna sig åt allt på en gång. Det finns regionala sammanslutningar. Men det finns också ämnesinriktade sammanslutningar. Östersjösamarbetet tas ibland som exempel på nordiskt samarbete. Det är väl så viktigt att få med , och i det. Det kanske är mindre viktigt att är med i ett Östersjösamarbete, och som inte är det. För mig handlar det väldigt mycket om prioriteringar. Även om och jag kommer till delvis samma slutsats kan vi ha olika infallsvinklar. hade ett något annorlunda upplägg av sitt inlägg och tog upp mat och resor, något som varken eller jag har nämnt över huvud taget. Det var att slåss mot spöken. 72 () replik: Det är inget spöke. Det är nog en och annan av medmotionärer som brukar komma med slängar om god mat och höga kostnader. I Kollmats med fleras motion talas det om att det nordiska samarbetet i stort sett lyser med sin frånvaro i utskottsarbetet. Jag sade avslutningsvis i min förra replik att vi faktiskt informerar de svenska utskotten om allt inom deras område som kommer från . För säkerhets skull har jag gjort i ordning ett litet kulturpaket till . Jag vet att du var med på ett gemensamt sammanträde med kulturutskott , men det gjorde tydligen inte något större intryck. Här finns lite mer information om det nordiska kultursamarbetet.