prot · GT09140 · 2006-06-13 00:00:00 — Det handlar om att det finns mer eller mindre farligt hushållsavfall, vilket faktiskt kunde vara intressant att titta på, och det handlar om utsläpp från gamla bilar kontra nya bilar. Detta har vi ingenting emot att man lägger in, men det står inte i motsats till nuvarande mål, som vi tycker är väldigt bra. Däremot vill jag motsätta mig ett förslag i motion som handlar om att man ska lyfta ut folkhälsan. Vi tror att det skulle vara väldigt allvarligt att man bara tittar ensidigt på miljön och struntar i folkhälsan. Sedan föreslår att vi av någon anledning ska lyfta in handelspolitiken i detta. Vi ska alltså lyfta ut folkhälsopolitiken och lyfta in handelspolitiken. Där är det så att är vår handelspolitik sådan att vi står för frihandel, men jag kan mycket väl tänka mig att man även nämner det i det här sammanhanget. Även om det redan är vår politik kanske det kan vara värt att nämna även i det här sammanhanget. Men då bör man snarare lyfta in fler områden än lyfta ut viktiga områden som exempelvis folkhälsopolitiken. Jag vill säga någonting kort om offentliga tjänster. Där föreslås att man ska lyfta in de rättigheter vi har som medborgare, till exempel att lyfta in när vi till exempel tar del av sjukvård och skola i gällande konsumenträttsliga lagar. Jag är väldigt orolig för en sådan utveckling. Som jag ser det är de medborgerliga rättigheterna starkare än konsumenträtten. Man har också en unik möjlighet som medborgare, och det är att man har kollektiva rättigheter. Det innebär till exempel att om man dömer ut miljön på en skola är det inte bara den eleven som har klagat eller tagit hjälp av sina föräldrar för att klaga som får rätt, utan det gäller alla. Jag är rädd för en utveckling där det bara blir den starke, den som skriker högst, som får rätt. Det är ju faktiskt så det ser ut i konsumentlagstiftningen. Där handlar det ju om en marknad där man har handlat en tjänst. Det här öppnar också upp för avgifter. Konsumentlagarna är ju sådana att det bara är om man har betalt en vara som man har rätt att klaga på den. Vad händer då med dem som inte har råd med höga avgifter eller försäkringar? De riskerar ju att ställas utanför. Jag är alltså inte beredd att jämställa de medborgerliga rättigheter vi har i välfärden med den fria marknaden. Jag tycker att det egentligen är väljarna som ska göra det ställningstagandet i allmänna val där vi har olika alternativ som står emot varandra, till exempel det medborgerliga perspektivet med en stark välfärd och att marknaden ska begränsa sig till exempelvis när man går till affären men inte när man går till skolan. Jag tycker att väljarna får göra det valet då. Då bestämmer man även skattesatsen, för den är ju helt avgörande för att man ska kunna bekosta skola, vård och så vidare. Jag är rädd att vi hamnar i en situation där vi säger: Tyvärr, skattepengarna räcker inte till mer än så här nu tar vi ut avgifter! Och så utestängs många. Detta handlar alltså om mycket stora frågor. Vi har redan stärkt det medborgerliga perspektivet, exempelvis genom en vårdgaranti. Får man inte vård har man rätt att söka sig till ett annat landsting. Det finns diskrimineringslagar. Om man blir mobbad i skolan eller kränkt på grund av kön eller sexuell läggning har man alltså rättigheter att överklaga. Skolan har det ansvaret. Jag är beredd att samarbeta fullt ut genom att stärka de medborgerliga rättigheterna, men jag vill inte nedgradera dessa rättigheter genom att överföra dem till konsumenträtten. Avslutningsvis vill jag säga att jag trivs mycket bra i lagutskottet, och jag är tacksam för möjligheten att få vara med medan det fortfarande finns. är ett utskott som få aktivt söker sig till, men det är också väldigt få som aktivt vill lämna det. Tvärtom vill många vara kvar. De frågor som lagutskottet behandlar är intressanta och har en fantastisk spännvidd. Vår kanslichef har uttryckt det på ett bra sätt när han sagt att det gäller frågor från vaggan till graven. Det finns frågor som till och med rör oss före vaggan eftersom vi kan behandlar frågor om insemination, alltså innan man blir till. Detsamma gäller efter döden. Det finns frågor som rör arv, identifiering genom dna och så vidare. Det är enormt viktiga frågor som engagerar många. Jag är glad att ha fått vara med i lagutskottet. Jag instämmer med tidigare talare och hoppas att dessa frågor även utan lagutskottet får minst lika stort utrymme framöver. 103 () replik: Om jag hörde rätt började sitt anförande med att säga att hon skulle ta upp skrivelsen om hållbar konsumtion. Sedan ägnade hon ganska mycket tid åt att diskutera helt andra saker som ligger i svarsmotionerna till propositionen om konsumentpolitik. Jag vet därför inte riktigt vad som är själva inramningen för hennes anförande, men jag ska endast ta upp de saker som gäller skrivelsen om hållbar konsumtion. Det är intressant att lyssna på anförande. Det visar hur problematiskt det blir när regeringen sätter likhetstecken mellan flera olika begrepp. Hållbar konsumtion handlar enligt Johannesburgsmålen om både ekonomisk hållbarhet, miljömässig hållbarhet och social hållbarhet. De är vägledande inte bara för vårt utan för hela världens arbete med hållbar utveckling. På en punkt gör regeringen ett viktigt påpekande, nämligen när de skriver att dessa tre kriterier inte alltid drar åt samma håll. En handling eller åtgärd som är bra för miljön är inte nödvändigtvis samhällsekonomiskt effektiv och så vidare. Därför är det viktigt att hålla isär begreppen. Tyvärr blandar regeringen i stället ihop begreppen i skrivelsen genom att sätta likhetstecken mellan social hållbarhet, etisk märkning och rättvisefrågor, som tar upp. Jag tror att vi alla är överens om hur viktig rättvisan är som värderingsgrund, men det vi lägger i begreppet hänger också ihop med vilka politiska värderingar vi har. Där uppstår problemet. De indikatorer som läggs fram handlar inte om att ge konsumenterna valmöjlighet. I stället handlar det om att betygsätta ifall man väljer rätt eller fel genom att mäta andelen olika märkningssystem som konsumenterna vill gynna i sitt konsumtionsval. Ser inte detta problem? 104 () replik: Jag vill börja med att säga att anledningen till att jag i början av mitt anförande inte nämnde detta med offentliga tjänster var att jag var osäker på hur mycket jag skulle hinna ta upp. Jag ville inte utlova något som jag sedan inte kunde hålla. Min tanke var att anförandet huvudsakligen skulle handla om handlingsplanen. Jag hann också säga allt jag ville säga om den. När det gäller fråga tror jag inte att det ena utesluter det andra. Jag är helt övertygad om att ifall vi inte får en rättvis utveckling i världen, inklusive hänsynstagande till miljön, kommer samhället inte heller att vara socialt hållbart på , vare sig i de länder som det berör eller i , för världen hänger ju ihop. Det man inte tar itu med nu får man ta itu med i ett senare skede, och då kan det vara mycket svårare att komma åt problemen. Jag anser alltså att det hela hänger ihop. Jag kan ge rätt i att det finns vissa saker som ibland lite grann kan motsäga varandra. Ett exempel på det är handel. Å ena sidan är det mycket positivt med frihandel, alltså att alla länder ska kunna konkurrera på lika villkor. Å andra sidan har vi transporterna, som tär på miljön. tror jag inte att detta är en omöjlig ekvation. Om man till exempel satsade på ekologisk livsmedelproduktion skulle det framför allt kunna ske i närområdena, och därmed skulle man slippa transporterna. Sedan finns det förstås andra transporter som kanske går över hela jordklotet. När det gäller handelspolitiken gäller det att ta bort EU:s jordbrukssubventioner, för det handlar om att dumpa vårt överskott i tredje världen. Allt hänger alltså ihop och det är inte lätt, men jag tror inte att man ska släppa på ambitionerna att ta hänsyn både till miljön, det sociala och det ekonomiska. Jag tror att det är möjligt. 105 () replik: Visst går det, och visst är det viktigt. Där är vi helt överens. Men för att vi ska kunna nå dit måste vi hålla isär begreppen. Därför är det så riskabelt att sätta likhetstecken mellan social hållbarhet, olika etiska frågor och frågor om vad vi lägger i begreppet rättvisa, som väldigt mycket grundas på våra enskilda politiska värderingar. Jag gav ett exempel i mitt huvudanförande där jag sade att det för mig är uteslutet att handla hos vissa klädkedjor. Andra kanske tvärtom tycker att det är roligt att handla hos klädkedjor som skyltar med och andra despoter. Det valet tänker jag inte hindra dem från att göra eftersom vi har en öppen marknad. Just därför är det dock viktigt att hålla rättvise- och etikfrågor skilda från frågan om social hållbarhet. Det är viktigt att vi ser vår egen hållbarhetsdiskussion också i ett globalt perspektiv. Vi från och alliansen är därför besvikna över att regeringen i detta sammanhang inte tagit upp vikten av frihandelspolitiken i ett globalt hållbarhetsperspektiv. Om det är något som skulle kunna bidra till en ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling så är det att åstadkomma en konsekvent frihandelspolitik i världen kombinerad med ökade system för till exempel handel med utsläppsrätter och annat för att på så sätt inkludera de miljökostnader som finns i transporter. Vi vill alltså peka på de problem som uppstår när regeringen gör en analys som inte alls tar hänsyn till dessa aspekter. 106 () replik: Det är riktigt att politik handlar om värderingar. Det är grunden för allting. Även FN ger sig in på det här området genom att sätta upp målet att det inte bara handlar om ekonomi och miljö utan även om det sociala. Då är frågan vad man lägger in i det begreppet. Jag tror inte att det ena utesluter det andra. När det gäller etisk märkning, till exempel av varor från andra länder, är detta det mest grundläggande. Det handlar ju inte om att till exempel märka ut att vissa länder har en lägre lönenivå än , utan det handlar om grundläggande rättigheter. Det handlar om barnarbete, mänskliga rättigheter, grundläggande fackliga rättigheter. Det är alltså egentligen inte fråga om en jämförelse med förhållandena här utan helt enkelt grunden för vad man etiskt kan acceptera. Samma sak gäller i fråga om jämställdhet. Det är inte de svenska jämställdhetsreglerna som gäller. Ytterst är det upp till konsumenten att välja utifrån att man garanteras de grundläggande rättigheterna för jämställdhet, barns rättigheter, mänskliga rättigheter och så vidare. Då kan man också göra valet och handla en viss produkt. I annat fall väljer man en annan vara. Det är olika från konsument till konsument hur viktiga man tycker att dessa frågor är. efterfrågar många konsumenter den informationen. Många skulle vilja handla mer etiskt, hållbart och ekologiskt om de hade möjligheter att göra det. Det förutsätter dock att det dels finns märkning, dels finns ett gott utbud, det vill säga att varorna finns spridda i handeln och att man får information om de valmöjligheter som finns. Det är det som vi vill ge konsumenterna. 107 (): Ja, konsumentpolitiken är en välfärdsfråga, som och har varit inne på. Politik är viktigt, och politik och lagutskottet är enormt viktigt. Jag brukar tänka på när jag kom in i lagutskottet och var ny. Då undrade jag: Hur mycket ideologi är det i just civilrätten och de frågorna? Och en sak är säker efter alla debatter som vi har haft här i kammaren: Det är ideologi så att det smäller om det. Konsumentpolitiken har alltid varit en välfärdsfråga och kommer alltid att vara det. Det är viktigt med kunskap om vilka rättigheter man har och om hur man väljer rätt. Våra barn och ungdomar är framtiden. Att de får kunskap om konsumentfrågorna är oerhört viktigt. Jag träffar många som hamnar i svårigheter. Det kan handla om missförstånd när det gäller mobilavtal eller andra konsumentfrågor. Därför är det viktigt att få mer kunskap. Vi socialdemokrater är mycket tydliga med vad vi vill, vad vi har för mål. Som och har belyst i sina anföranden är det viktigt att konsumentpolitiken kommer i fokus i den politiska debatten. Vi går mot en valrörelse. Se till att konsumentpolitiken lyfts upp! Kunskapsbyggande är viktigt för både yngre och äldre. Konsumenternas ställning måste stärkas. ska få i uppdrag att skapa en stark analysfunktion som med utgångspunkt i befintlig forskning, utredningar, ger en bild av konsumtion och konsumenternas förhållanden. Frågor och teman som ger ökad kunskap om konsumtion integreras i skolundervisningen. Ytterligare skolmaterial ska tas fram, så att frågorna blir intressanta och ungdomar ges kunskap. Jag kan ta ett exempel från min hemkommun . Där jobbade man med ekonomi, matematik och konsumentpolitik. Det gav ett helt nytt sätt att jobba, och det gav mycket positiva resultat. I propositionen beskrivs en hel del saker. Det tas upp en del exempel som många kommuner jobbar med, och det finns många bra projekt runtom i vårt land. När det handlar om reklam riktad till barn är vi från socialdemokratiskt håll kristallklara med vad vi tycker. Hänsynstagande och återhållsamhet vid marknadsföring till barn är för oss av hög prioritet. Vi understryker vikten av att vi från svensk sida ska jobba internationellt med ett bra skydd för barn och ungdomar i marknadsföringssammanhang. Och, som man har sagt i debatten, om branschen inte gör tillräckliga saker kommer vi att se till att stärka barnens ställning när det handlar om EU:s tv-direktiv, genom revidering så att begränsning i reklamen för barn kommer till stånd. När jag träffar unga tjejer och killar är de mycket oroliga för det sexualiserade rummet och för könsdiskriminerande reklam. Regeringen har tillsatt 2,5 miljoner i projektmedel i syfte att arbeta mot sexualiseringen av det offentliga rummet, och det pågår ett arbete om könsdiskriminerande reklam. Och vi ska göra allt vi kan från socialdemokratiskt håll, om det skulle behövas en lagstiftning även på det här området. I ska vi ha respekt mellan könen, och då är attityder mycket viktiga. Det krävs en förändring och framför allt respekt i sin helhet. Konsumentpolitiken är en välfärdsfråga, och i betänkandet är också försäkringsfrågorna belysta. En av de frågor som vi också har debatterat i den här kammaren, under de här fyra åren, har varit försäkringsavtalslagen. Där har varit en av debattörerna från vår sida. Den lagstiftningen har gett konsumenten större trygghet. När det gäller överfallsskyddet i hemförsäkringen ska det göras en översyn, och även könsdiskriminerande försäkringar är föremål för beredning. En utredning har tittat på bolagens tillgång till patientjournalerna. Man har belyst denna problematik i en departementspromemoria, Ds 2005:13. Den har varit ute på remiss, och frågan bereds just nu inom . tänker vi socialdemokrater inte ta ställning i den frågan. i lagutskottet har jag haft förmånen att arbeta med dessa så viktiga frågor, som jag inledde mitt anförande med. Men när jag har suttit i lagutskottet har också de ideologiska skiljelinjerna kommit till mig. Det gäller även i denna fråga, konsumentpolitiken och mycket av det som debattörerna har belyst. Ja, det är skiljelinjer i politiken. Det är stora skiljelinjer i politiken. Jag kommer aldrig att glömma när jag bestämde mig för att bli socialdemokrat och när jag skrev in mig i det socialdemokratiska partiet. Jag hade varit i och rest. Jag hade träffat en kvinna som satt på ett sjukhus, ett allmänsjukhus. Trots sina tre jobb hade hon inte råd att ha försäkringar. Hon satt och grät. Hon hade det tufft. Där var det klassklyftor som hette duga. Vi socialdemokrater kommer naturligtvis att göra allt för att först och främst få egen majoritet. Det vore naturligtvis lyckosamt. Men jag glömmer aldrig den här kvinnan. Det är faktiskt hon som har gett eld åt min politiska känsla. Det handlar om att det är höger mot vänster, och konsumentpolitiken tycker jag lyfter upp skiljelinjerna ännu tydligare. När ni vill jämföra offentliga sektorn med att gå och köpa en korv med bröd är det skiljelinjer i politiken. Kompassen är tydlig mot ett samhälle som vi vill ha, som ger samma förutsättningar, och det ska inte spela någon roll hur mycket pengar du har i plånboken. Jag vill tacka alla i lagutskottet, men jag vill också tacka fru talman. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 108 () replik: Jag tycker att det var väldigt bra att var så ideologisk i sitt anförande. Och jag tycker att det var bra att hon också passade på tillfället att berätta hur viktigt det är att slå vakt om gemensamma socialförsäkringar som ju har varit en socialliberal huvudprincip ända sedan dagar i den här kammaren, eller i den här i alla fall. Därför är det också så trist att Socialdemokraterna har släppt tillsynen av socialförsäkringarna och inte vidtar de åtgärder som behövs för att se till att vi faktiskt har försäkringsmässiga principer för de socialförsäkringar vi har. Men det jag tänkte ta upp gäller det som kom in på i sitt inlägg om könsdiskriminerande reklam. Jag tror inte att vi egentligen behöver ägna så mycket tid åt att stryka under hur avskyvärt det är med reklam som spelar på könsrollsfördomar. Det är ett grundläggande anständighetskrav i ett samhälle att människor har rätt att bli bedömda för dem de är och inte vilket kön de tillhör. Men vad menar egentligen när hon säger: Vi socialdemokrater är beredda att göra allt. Regeringen säger ju i sin proposition inte att man tänker göra speciellt mycket mer än att överväga ifall det behöver göras en utredning. Vad menar egentligen? Vad är hennes besked från den socialdemokratiska minoritetsregeringen? Är det så att man går till val på att till exempel ändra grundlagen? Det är det som man har kommit fram till vid tidigare genomgångar, att det skulle behövas. 109 () replik: Fru talman och ! När det handlar om könsdiskriminerande reklam var jag väldigt tydlig. Vi sitter naturligtvis och pratar i vårt parti om hur vi ska kunna lösa den här problematiken. Den är inte bra, och det tror jag att vi är väldigt överens om. Vi är inte främmande för att se över lagstiftningen på det området. Sedan handlade det om mitt anförande i stort. Ja, , du värnar om de trygghetssystem som vi har, den liberala syn ni har haft. Men ni kommer att få problem i B-alliansen. Det är ändå 250 miljarder skattesänkningar som ni är ute efter. 110 () replik: Det har gått ut ett cirkulär till socialdemokratiska politiker runtom i landet att ta tillfället i akt att nämna siffran 250 miljarder i vartenda anförande. Därför vill jag ta tillfället i akt att i den här debatten säga att det som går till val på är finansierade skattesänkningar på 32 miljarder. Naturligtvis vet detta. Hon vet att det hon säger är påhitt. Vi får återkomma till detta i den fortsatta valdebatten. Det var bra att ändå backade från sina uttalanden om reklamlagstiftningen. Det är viktigt att vi från politiskt håll inte blir oklara om att vi faktiskt måste arbeta mot könsdiskriminerande reklam som vi bevarar respekten för tryck- och yttrandefrihetslagstiftningen. Jag är rätt övertygad om att det faktiskt är bättre att de företag och näringsidkare som spelar på grumliga könsroller och fördomar om hur män och kvinnor ska vara får påhälsning av arga konsumenter som säger att de vägrar att handla i deras butiker än att de får påhälsning av polis. 111 () replik: Unga människor skriker, . Det händer saker i vårt samhälle. Jag har jobbat mycket med ungdomar i . De har varit med mig och har fått fram tre motioner till riksdag. De har sagt till mig att all reklam och allt som händer och sker gör att de snart inte vet hur de ska förhålla sig. Det handlar om attityder, värderingar och utseendefixering som landar i svårigheter hos många tjejer och killar. Du har rätt i att tryckfrihetsförordningen är viktig. Det gäller att tänka en och två gånger. Däremot är det tydligt från politiskt håll vad man vill och inte vill acceptera. Vi vill ha en dialog och diskussion i frågorna. 112 () replik: När det gäller opinionsbildning riktad mot barn vet vi att barns kostvanor påverkas i stor utsträckning av reklam och medier. I marknadsföringslagen är reklam riktad till barn inte särskilt reglerad. Lagen förbjuder inte reklam, och det finns inga särskilda krav över huvud taget. Jag nämnde i mitt anförande att det kan jämföras med radio- och tv-lagen där reklam i en tv-sändning inte får syfta till att fånga barns uppmärksamhet, till exempel barn . Det står i betänkandet att regeringen gör bedömningen att små barn är särskilt utsatta när det gäller kommersiell påverkan och så vidare. Det verkar som att man har tänkt till. Det är bra. Jag skulle vilja fråga om kan tänka sig att det skulle kunna gå så långt att det kan komma ett direkt förbud mot reklam riktad till barn. 113 () replik: Jag tyckte att jag var tydlig i mitt anförande om var vi står i frågan. Jag tänker inte uttala mig om hur långt vi kommer att gå. Jag sade att vi ska stärka barnens ställning med hjälp av en revidering av EU:s tv-direktiv så att det kommer till stånd en begränsning av reklam riktad till barn . Jag tar inte något längre steg. 114 () replik: Jag hade väl inte väntat mig något annat. När man tittar på och rådets direktiv om otillbörliga affärsmetoder ser man där att det förmodligen inte kommer att bli något förbud hur aggressiv marknadsföringen än blir. Det är lite oroväckande. Jag tycker att har gått före i mångt och mycket. Även här är, som jag nämnde i mitt anförande, den norska marknadsföringslagen ett föredöme. Man borde kika på den och arbeta för att även den kan bli en ledstjärna för Europasamarbetet i frågorna. 115 () replik: Fru talman och ! Vi kommer att göra allt vad vi kan och står i vår makt för att barnens ställning mot reklam ska stärkas. Vi får hoppas på en socialdemokratisk valseger så att frågorna får samma stora fokus. Vår minister har tydligt och starkt drivit på dessa frågor i EU. 116 (): Först vill jag till fullo instämma i min partikamrat anförande. Jag skulle dock vilja lyfta fram frågan om könsdiskriminerande reklam. Det är, fru talman, märkvärdigt att säger att de ska göra allt vad de kan för att förhindra könsdiskriminerande reklam. Varför ställer då inte Socialdemokraterna upp på en utredning, vilket är vad vi önskar? Varför ställer man inte upp på att ta ett steg i den riktningen där man utreder om det går att förbjuda reklam av den arten? De andra nordiska länderna har lösningen. Ett samhälle, fru talman, som erkänner alla människors lika och okränkbara värde måste reagera när kvinnor systematiskt kränks och utnyttjas. Bilar försedda med stora reklamskyltar med lättklädda kvinnor gör reklam för klubbar. Bilden av kvinnor som sprids är kränkande. Vi har en lag som förbjuder sexköp, som reaktioner och åtgärder uteblir i stort sett till fullo när man bjuder ut kvinnor till försäljning. Alltfler medborgare har reagerat på sexualiseringen av det offentliga rummet och på den objektifiering av kvinnan och hennes kropp som detta har medfört. Därför tycker vi kristdemokrater att man ska se över regleringen av könsdiskriminerande reklam. Vi nöjer oss inte med att regeringen arbetar i frågor och inväntar hur man ska göra. Vi tycker, fru talman, att det har gått för långt när kvinnor systematiskt kränks och förnedras. Jag anser därför att regeringen ska tillsätta en utredning som får i uppgift att utarbeta förslag till förbud mot reklam som kränker människovärdet, till exempel porrbilarna, och mot reklam för sexuella tjänster. Som jag sade tidigare finns lagstiftning på annat håll som vi kan ta vara på. vet jag att det är någon som vill begära replik, men också jag vill redan nu instämma i tacket till alla. Ingen nämnd och ingen glömd. Kamrater i kammaren; vi har debatterat . Jag vänder mig också till lagutskottets kanslipersonal och naturligtvis personal i övrigt. Jag vill säga ett tack till alla för den här mandatperiodens intressanta samarbete. 117 () replik: