prot · GU0937 · 2006-12-11 00:00:00 — Något som nämns på en rad olika ställen i budgetpropositionen är att man vill satsa på OPS, offentlig-privat samverkan. Här finns hallelujaupplevelsen av att om de snälla, privata kapitalisterna går in och satsar lite pengar, bygger vägar och i övrigt investerar i sådant som det offentliga inte gör så kommer allt att bli mycket billigare. I min värld brukar det vara så att om någon bedriver privat verksamhet vill man att det ska gå med vinst. Jag har ingenting emot den åsikten. Däremot tycker jag att det är lite av ett lurendrejeri att hävda att det på något vis skulle vara mer lönsamt för privata företag att låna upp pengar, bygga vägar och annan infrastruktur som staten och andra sedan kunde hyra. Att säga att det i slutändan blir billigare innebär att man glömmer att nämna att drifts- och underhållskostnader ofta tillkommer. Jag misstänker att de stora entreprenörerna förväntar sig att ta hem ganska fina vinster på just kostnaderna för drift och underhåll under kanske . Det nämns nästan aldrig i debatten. Också IT är en viktig och prioriterad fråga. Det är viktigt att de människor som inte har tillgång till IT får det på ett bra sätt. Därför stöder vi folkbildningsförbunden som lagt fram förslag om en informations- och utbildningskampanj via olika medier just för att man ska kunna tillgodogöra sig IT på ett annat sätt. Vi avsätter för det ändamålet. När det gäller post- och kassaservice fick man nästan intrycket att regeringen nu satsar 400 miljoner. Ja, det gör de, men det är samma summa som satsats tidigare. Vi hävdar att detta är underfinansierat och att banksystemet åker snålskjuts på att olika kontor läggs ned. Vi menar att det är rimligt att i stället för att skattebetalarna ska pumpa in ett antal hundra miljoner i , som i sin tur sköter detta via sitt dotterbolag, ska de som har störst nytta av den, nämligen det finansiella systemet, kunna stå för kostnaden. Det är en i sammanhanget liten summa för att kunna ha en fungerande service, om man nu förvägrar vissa av sina kunder att till exempel öppna konto. För att inte glömma yrkar jag bifall till samtliga reservationer i betänkandet. Vänstern står alltså bakom samtliga, ibland tillsammans med och ibland tillsammans med både och Socialdemokraterna. Jag yrkar därför bifall till reservationerna 1, 2 och 3 och avslag på utskottets förslag i betänkandet. Jag skulle slutligen, herr talman, vilja säga något om vår reservation 1, som vi har tillsammans med . Där konstaterar vi att om man menar allvar med klimatfrågorna måste man via politiska beslut försöka styra den framtida utvecklingen på ett sådant sätt att flera människor kan resa kollektivt med mer ekologiskt hållbara transportmedel, att de helt enkelt blir billigare, och att de transportmedel som inte uppfyller dessa krav, till exempel av miljöskäl, ska bli dyrare. Vi kallar detta för en transporthierarki, vilket innebär att vi genom vårt stöd gynnar den typ av transporter som är förhållandevis mer miljövänliga. Det mest miljövänliga är ju att inte förflytta sig alls, men vi tror att det kan vara nödvändigt att göra det i en föränderlig värld. Man ska åtminstone ha ambitionen att styra resurserna på ett sådant sätt att ett mer miljövänligt resande gynnas. Därför bör anta en sådan transporthierarki, och den ska också vägleda de politiska beslut vi fattar. Vidare tycker vi att det är trist att inte, som vi ser det, riktigt lever upp till det sjätte transportpolitiska delmålet om en jämställd trafikpolitik. Vi anser att det ska uttryckas klarare i deras regleringsbrev så att det faktiskt tas på allvar även inom sjöfarten. Avslutningsvis tycker vi att det är mycket trist att borgerligheten nu lägger inte på is men på ja, på ytan. Vi tror inte att borgerligheten fattar den typen av beslut bara för att det ska ta och ge sämre lösningar, för alla inser ju att så blir fallet även de lokala borgerliga företrädarna. Vi är rädda för att det i stället handlar om att man nu ska försöka hitta en annan typ av finansiering för , till exempel en så kallad OPS-lösning. Det ska bli mycket intressant att höra vilka argument ni har. Varför ska ni förhala frågan när i stort sett samtliga experter är överens om att det krävs en tunnel för att kunna åtgärda de problem som finns i ? Detta är ingen lokal eller regional Stockholmsfråga, utan det handlar om att järnvägstrafiken ska fungera i hela . Om vi ska få en bra järnvägstrafik krävs det att den fungerar. Det håller inte att en eller två minuters förseningar i medför förseningar eller timme runtom i landet. Det är inget bra utgångsläge för att få flera att resa kollektivt. 124 (): Jag skulle vilja yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Reservation 1 har vi tillsammans med och reservation 3 tillsammans med och Socialdemokraterna. diskuterar vi ett budgetbetänkande på drygt 33 miljarder i utgifter för nästa utgiftsår. Det handlar huvudsakligen om investeringar och är en framskrivning av den framtidsplan som vi satte budgetramar för i . Den propositionen hette Infrastruktur för ett hållbart transportsystem, och man kan säga att det är den etikett som präglat det rödgröna samarbetet i budgetfrågor fram till årets val. Det var en investeringsplan och en syn på trafiken som handlade om att klimat- och hållbarhetsfrågorna skulle få ett allt större inflytande samt att vi tog ansvar för kommande generationer och inte bara tänkte på vad som är bekvämt här och för dem som färdas i trafiken. Den här hösten har präglats av många nyheter om klimatet. Jag ska inte uppta tiden särskilt mycket med det. Jag vill bara påtala att det handlar om stort och smått. hade en artikel som gick ut på att kanske inte kommer att överleva det är redan nu svårt att få fram tillräckligt mycket snö. Det kan vi förmodligen leva med. Betydligt besvärligare blir det att framöver klara av jord- och skogsbruket om klimatförändringarna fortsätter att framskrida såsom forskarna tror. Jag kommer från och det var sorgligt att se de svarta åkrar som inte ens gick att tröska på grund av de väderförhållanden vi hade . Det handlar inte längre enbart om enskildheter, utan det visar på en trend som beror på att människan släpper ut för mycket växthusgaser. För vidkommande är transportsystemen det avgörande problemet såtillvida att av alla transporter i drivs med fossila bränslen. Trenden är en fortsatt ökning. Det borde egentligen vara utgångspunkten för hur vi fördelar våra utgifter på transportsektorn. Ser man det hela i ett vidare perspektiv visar det sig att man i den sydliga delen av halvklotet i mycket större utsträckning kommer att ha torka och vattenbrist. Delvis beror det på att vi unnar oss mer transporter, både godstransporter och persontransporter, av icke-klimatneutralt slag. Det måste vi göra någonting åt. Apropå målen har flera sagt kloka saker om dem. Jag skulle därför bara vilja tillägga att nu är ute på remiss, och där finns ytterligare ett mål som egentligen borde införlivas som ett transportpolitiskt mål, nämligen att halvera användningen av fossila bränslen till 2020. Det är ett mål som stöder. Det ska bli intressant att se hur regeringen hanterar frågan när remissvaren kommit in. Man borde också se på vad Klimat- och sårbarhetsutredningen har kommit fram till. Vi kan konstatera att tågen mellan och och på flera andra sträckor är inställda eller försenade på grund av att banvallar och annat håller på att översvämmas. Tyvärr måste vi nog räkna med sådant i anslagen . och har inte tillräcklig beredskap för att reparera banvallar, broar och annat som kommer att översvämmas om Klimat- och sårbarhetsutredningen får rätt i sina förutsägelser. Vad borde vi då göra? Vi borde omfördela så att transportsystemet i mindre utsträckning påverkar klimatet. Det är också huvudpunkten i motion och reservation på det här området, liksom i vårt särskilda yttrande. Det handlar om mer pengar till kollektivtrafiken. Det handlar om möjligheten att bygga färdigt Ostlänken inom ramen för framtidsplanen för att minska biltrafiken från söderut. Det handlar om att bygga järnväg hela sträckan mellan och för att minska den biltrafik som finns där. Det handlar om att satsa på spårvagnssystem i de tre största städerna, vilket är ett snabbt och effektivt sätt att erbjuda goda kollektiva resor för invånarna. Det handlar om att inte lägga ned någon av de lågtrafikerade banor som har utrett. och andra banor är faktiskt hotade om inte får mer pengar till underhåll och infrastruktur för dessa lågtrafikerade banor. är tvunget att använda de pengar man har. Man har därför aviserat att tågen på i den kommande tidtabellen tyvärr inte kommer att stanna i som förut, beroende på att har för lite pengar. Detta kan vi inte ta på vårt ansvar som vi talar om klimatanpassning av transporterna. Den borgerliga regeringen blir svaret skyldig. Man drar in tågtrafiken och försöker sedan säga åt folk att de ska använda bilen mindre. Det är budskap som inte går ihop. Hur ska man då göra? I regeringens förslag heter det att man ska ha en mer samhällsekonomisk bedömning. Samhällsekonomisk analys ska i större utsträckning ligga till grund för kommande infrastrukturbeslut. Det kan jag hålla med om. Men jag kan inte hålla med om det andra som står, alltså att detta kommer att betyda större utrymme för vägbyggen. Hur får man detta att gå ihop med ett klimatanpassat transportsystem? Det finns ingen argumentation om detta, och jag hoppas att nästa talare kan upplysa mig om hur detta hänger ihop, för det övergår mitt förstånd. Förbifart vill man satsa på ett vägbygge som kostar någonstans mellan 20 och 25 miljarder. sade att regeringen skulle satsa på det glesa vägnätet. Det kan ju inte handla om förbifarten. Jag undrar verkligen hur ni får ihop detta. Om man ser till vägplanen för förbifarten handlar detta projekt om att ge kapacitet för flera lastbilar. Det är där de stora så kallade vinsterna finns. Man flyttar över gods från järnväg och sjöfart till väg. Då undrar man hur kalkylerna ser ut. Det måste vara mycket gammaldags värderingar av koldioxid som ligger bakom detta. För att få råd med detta ska man använda trängselavgifter, vilket strider mot själva idén med trängselavgiftsförsöket och opinionen för det. Det gick ju ut på att man skulle göra transportsystemet mer praktiskt i och ge utrymme för mer kollektivtrafik, och att luften skulle bli bättre i , så att de barn som växer upp här ska vara lika friska som andra och ha lika starka och stora lungor. Då är det konstigt om intäkterna från trängselavgifterna inte skulle gå till kollektivtrafik, såsom vi i den rödgröna minoriteten nu vill. I stället ska de gå till att bygga flera vägar. Där haltar logiken. För att få ihop de 25 miljarder som Förbifart är tänkt att kosta vill man belasta infrastrukturskulden. Detta kan jag heller inte förstå. I den borgerliga regeringens budget säger man att man vill minska ränteutgifterna för statsskulden. Många av de välfärdsförsämringar man föreslår motiveras med att man inte vill lägga så mycket pengar på räntor och amorteringar på statsskulden. Hur kan man säga detta den ena dagen och säga att man ska låna mer till infrastruktur? För det är ju precis detta som OPS handlar om. Det framgår av s. 41 i betänkandet att är den skuld vi redan har för vägar och järnvägar , och däri inräknas inte och . Ert förslag innebär att vi ytterligare ska öka den skulden. Det går inte ihop med att man vill minska utgifterna för räntor och amorteringar på statsskulden. OPS är ett system som har bytt namn. PPP blev alltför belastat. PPP stod för public-private partnership. har man insett att detta kanske har fått lite negativ klang, och därför vill man att det ska ha en ny etikett för att kunna lanseras igen: OPS. Ser man till vad förslaget i praktiken innebär vore BBP en bättre förkortning det står för att barnen betalar. Det är principen. Man lånar upp, men vem är det som ska amortera på lånen? Är det någon som tror att har tänkt amortera på lånen eller att de bedriver någon form av ideell verksamhet? Det tror inte jag. Räkningen kommer att få betalas av våra barn och barnbarn. Detta skulle kanske vara rimligt om det handlade om samhällsekonomiskt lönsamma och kloka investeringar i järnväg och liknande. Men varför ska våra barn och barnbarn betala för vägar som kommer att ge kapacitet för mer biltrafik och mer klimatpåverkan? Vi i pratar ofta om ett ekologiskt hållbart samhälle. Det har vi inte alls monopol på, och det vill vi heller inte ha. Men vi pratar mycket om att vi inte ska vältra över en miljöskuld på kommande generationer. Det är detta som trafikpolitiken handlar om för mitt vidkommande. Det är därför jag är aktiv i trafikutskottet. Men i det här fallet ska vi heller inte vältra över någon ekonomisk skuld på kommande generationer. Det är ju det man gör om man bygger på detta sätt. har precis puffat för att man vill ha 13 miljarder till nya vägar i . Man lånar upp de pengarna och skickar räkningen till dem som kommer efter oss. Detta är oetiskt och olämpligt om man vill ha en ekonomiskt och ekologiskt sund politik. Jag har ställt några frågor i detta anförande, och jag hoppas att ni har svar på dem, så att vi kan få en diskussion om detta. 125 (): Det budgetförslag som vi nu ska ta ställning till har tagits fram på den korta tid som står till en ny regerings förfogande. Det är inte möjligt att på så fullt ut få med den inriktning som en infrastrukturpolitik för tillväxt i hela landet så väl behöver. Att inriktningen ändå syns, och att ett av våra mål är att återta det eftersatta underhållet på vårt vägsystem råder det ingen som helst tvekan om. Därför vill jag i det följande utveckla den politik som till del redovisas i årets budgetproposition och som kommer att presenteras närmare i kommande propositioner under innevarande mandatperiod. Givetvis hade det varit en stor tillgång om vår infrastrukturminister hade haft möjlighet att närvara på denna viktiga debatt. Jag vet också att hon gärna hade varit det, men tyvärr har hon varit tvungen att närvara på ett ministermöte i . Vi inom trafikalliansen har också delat upp trafikpolitikens olika områden i debatten här . , , kommer att tala om vikten av en fungerande vägpolitik. , , kommer att i huvudsak koncentrera sig på järnväg och luftfartsfrågor och en del IT-frågor. , , tar upp sjöfartspolitikens betydelse för vårt land. Eftersom vi har ett särskilt avsnitt i dagens debatt om återkommer , , i dessa frågor för alliansens del. Vi inom vann väljarnas förtroende genom att visa att vi har en politik för att få flera i arbete och att det ska löna sig att arbeta. Vi har också lagt fram en rad förslag för att öka tillväxten för att på så sätt skapa flera arbetstillfällen. Vi måste få flera företagare, och flera företagare som vågar anställa. För att åstadkomma detta krävs att näringslivsklimatet förbättras, och där har transportpolitiken en mycket viktig roll. Eftersom vi är förhållandevis få människor på en stor yta i vårt land spelar infrastrukturen en avgörande roll för hela den svenska ekonomins funktionsduglighet. Ska vara ett välmående land även krävs att infrastrukturen underhålls och utvecklas. Infrastrukturinvesteringar ökar näringslivets kapacitet genom lägre transportkostnader och kortare transporttider. Därmed växer marknaden för varor och tjänster och konkurrensen ökar. Minskade kostnader för transporter medför också att företag kan lokalisera sin verksamhet på orter som annars inte varit aktuella, och att företag kan vara kvar på orter som man annars kanske fått överge. Samhällsekonomiska analyser ska spela en viktig roll vid prioriteringen av infrastrukturinvesteringar. Jämfört med de planer den tidigare regeringen fastställt innebär det att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn, vilket är angeläget enligt ett flertal utredningar. Utöver nyinvesteringar är det angeläget med ökade satsningar på underhåll av befintliga sträckningar för att inte riskera gjorda investeringar. Det största problemet och det största misslyckandet, vill jag påstå, är det underhållsberg vi har framför oss. Sambandet mellan nya jobb, välfärd och en väl fungerande infrastruktur är tydligt. Regeringen kommer därför att verka för nya finansieringslösningar för infrastrukturen. Alternativa finansieringslösningar kan nämligen bidra till att angelägna infrastruktursatsningar kommer till stånd snabbare än vad som annars varit möjligt. Regeringens vilja är att hitta former för offentlig och privat samverkan, så kallade PPP-lösningar, eller det svenska uttrycket OPS som alltmer används, och som inte tycker om, som står för offentligprivat samverkan. Det innebär att staten uppdrar åt den privata sektorn att finansiera, bygga och sköta en väg eller en järnväg. Det ska kanske bli en intressant diskussion med om han inte ser några goda effekter av de internationella erfarenheterna och ser vad man kan vinna på lång sikt. Utomlands har olika former av sådan samverkan prövats. Det är vanligt i och . Jag tycker att det är glädjande att vi nu kan se att vi även ska pröva det i för att få vår erfarenhet av de fördelar man talar så mycket om internationellt. Det ger möjligheter att få samhällsekonomiskt lönsamma projekt till stånd mycket tidigare. Vi inom har gått till val på att flera ska komma i arbete och att det ska löna sig att arbeta. Vi har också gått till val på att näringslivet ska få bättre betingelser. När vår politik får genomslag innebär det att människor får mer pengar i plånboken, vilket leder till ökat behov av resor för att hälsa på vänner och familj, och att näringslivet växer, vilket ställer krav på ökad tillgång till mer transporter. Det gäller därför att skapa en plattform för flera transporter av människor och gods, och det avser vi att göra. Ett led i regeringens politik för att skapa bättre kommunikationer är att öka konkurrensen. För samtliga transportslag finns betydande effektivitetsvinster att hämta genom ökad konkurrens. Flyget är ett exempel där det har blivit billigare, vilket har lett till att flera kan unna sig besök utomlands eller att besöka nära och kära i vårt avlånga land och att företag har närmare till kontakter. Det är skönt, det är underbart, att kunna konstatera att flygskatten nu är begravd. konkurrenskraft mot övriga transportslag kan stärkas om flera operatörer tillåts tävla om att lösa konsumenters behov. Flera operatörer kan sänka biljettpriserna och utveckla tåget som ett bekvämt och miljövänligt alternativ för såväl långväga som regionala transporter. Många regionala arbetsmarknader kan växa om flera kan utnyttja tåget för arbetspendling. Även turistbranschen kan växa om flera kan resa med tåget. En annan sektor som skulle må bra av ökad konkurrens är busstrafiken. Efter att ha avreglerat den långväga busstrafiken är det nu angeläget att se till att flera lokala bussmarknader kan tillgodogöra sig förbättrad kvalitet och lägre priser genom ökad konkurrens mellan olika operatörer. Det är också viktigt att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Det är angeläget att skatter, avgifter och regler inte bidrar till att försvåra för sjöfarten, utan bidrar till att upprätta konkurrensneutralitet mot övriga transportslag. Mycket har blivit gjort här och en del återstår, som jag är övertygad om att vi strax får återkomma till. Det är viktigt också att påpeka att transportsektorn inte bara behöver konkurrens, utan också ökad samverkan mellan transportslagen. Det har vi särskilt sett genom Godstransportdelegationens diskussioner. har investeringarna och underhållet släpat efter, vilket lett till att inte har den infrastruktur som ett av världens rikaste länder förtjänar. Och inte nog med det, vi har även under de två föregående mandatperioderna sett en utveckling där infrastrukturpolitiken har dominerats av partier som bygger sin politik på tillväxtfientlighet och en verklighetsfrånvänd aversion mot all annan trafik än den spårbundna. Vi har sett hur samhällsekonomiskt angelägna infrastruktursatsningar förkastats till förmån för rena partitaktiska hänsynstaganden. Det är med glädje som jag kan konstatera att de senaste decenniernas nedrustning av våra gemensamma kommunikationer nu har nått sin ände. har fått en regering som bestämt sig för att med krafttag investera och underhålla infrastrukturen för att därigenom skapa förutsättningar för att hela ska kunna leva och frodas. Jag överlåter till mina kolleger i alliansen att mer utförligt redovisa för politiken i respektive transportslag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dagens betänkande och avslag på samtliga motioner. Jag vill avslutningsvis rikta ett stort tack till kansliet för det fina arbete ni lägger ned så att vårt utskottsarbete fungerar så bra. Jag vill också i den sista debatten inför julen önska talmannen, personalen och alla mina kamrater i utskottet och vårt kansli en riktigt god jul och ett gott nytt år! 126 () replik: talar om det eftersatta underhållet på vägar. Jag skulle vilja att du något berörde vad regeringen har tänkt göra med det eftersatta underhållet när det gäller järnvägar. Det är ett stort antal banor i som är nedläggningshotade om inte får mer pengar till underhåll. Det har det berättat i förväg, och det finns inte en krona till det i er budget. Av banorna är 17 särskilt utpekade, däribland som finns där ministern själv bor. Det ska bli intressant se om man lägger ned trafiken där. Har du något att säga om detta? Vad föreslår ni då rent konkret? Ni vill ifrågasätta för att få mer ekonomiskt utrymme för Förbifart . Är det en fingervisning om vad som ska ske i andra regioner? Ska ni ifrågasätta bygget av i för att få plats med en sexfilig motorväg på ? Ska ni ifrågasätta NorgeVänerlänken, som är tänkt att ta hand om gods- och persontrafik mellan och , för att få plats med de 13 miljarder vill ha till nya motorvägar i ? Det skulle vara intressant att få en försmak av vad ni tänker. Ska det bli likadant för resten av landet som ni säger att det ska bli här i ? Sedan vill jag veta något om de internationella erfarenheterna i . Har ni analyserat dem? I avtalet mellan och regeringen för den som byggdes där ingick att regeringen förband sig att inte höja bensinskatten eller på något annat sätt fördyra för den biltrafik som skulle finansiera vägen. Är det så det är tänkt här i också? 127 () replik: Vi vet att det finns stora brister i underhållet. kan väl erinra sig att vi har ett eftersatt underhåll på på vårt vägnät. Om det är någon som är ansvarig för detta bristande underhåll, för denna kapitalförstöring som är så ofantlig i vårt land, är det min motdebattör. Hon har ett stort ansvar för denna förödelse. Vi är mycket medvetna om att det krävs pengar till underhåll av våra järnvägar. Vi har pengar. Vi kommer också, som det står i propositionen, att prioritera underhållet. Vi kommer att göra större satsningar på vägar, men underhållet av järnvägen är viktigt. Sedan tycker jag att det är lite beklagligt att försöker att göra politik av icke-frågor. Jag skulle kunna rada upp mängder av antaganden om Vänsterns och politik som inte alls är aktuella, men jag tillåter mig inte att falla så lågt. Jag bryr mig inte ens om att svara på detta. Du tog upp som exempel. Jag har personligen inte studerat , men det finns en mängd olika projekt. Det senaste exemplet som vi såg var en PPP-lösning i . När det privata gick in blev det andra lösningar på byggnationer, vilket gjorde att det långsiktigt blev ett mycket billigare underhåll av det projektet. Det är förvånansvärt att vi kan ha denna debatt i vårt land och att skulle vara det enda land som inte kan dra några positiva lärdomar av ett OPS-projekt. 128 () replik: Jag tycker inte att du svarade särskilt tydligt på frågan om huruvida de här lågtrafikerade banorna ska få pengar så att trafiken kan fortsätta eller om trafiken ska ställas in, . Jag har inte sett någon väg som är så dåligt underhållen att man helt stänger av trafiken.