prot · GT09130 · 2006-05-29 00:00:00 — Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU25 Försöksverksamhet med komplement till färdtjänst (prop. 2005/06:92). 94 (): har i rapporten från arbetsgruppen Välfärd för trygghet och valfrihet föreslagit att bilstöd bör betalas när det är mer lönsamt än färdtjänst, eftersom både den offentliga budgeten och den enskilde skulle tjäna på detta. Vi välkomnar därför att regeringen i vissa delar tillmötesgår vårt förslag i detta betänkande, som vi nu ska debattera. Vi har i alliansen en gemensam motion och två reservationer, och jag vill yrka bifall till reservation 1 men står naturligtvis också bakom reservation 2. Bilstödet fyller en viktig funktion för att möjliggöra för människor med funktionshinder att förflytta sig och delta aktivt i samhällslivet. I situationer där kommunernas verksamhet kringskärs genom urholkade statsbidrag och resurserna till vård och omsorg krymper drabbas förstås även färdtjänstverksamheten hårt. I många kommuner har vi sett hur tillgängligheten för personer med funktionshinder har försämrats. Det är naturligtvis ett hot för möjligheten att verka och leva på samma villkor som andra. Vi moderater ser förslaget om ett kommunalt bilstöd som ett sätt att förbättra detta om det används rätt och med den enskilde människans behov i fokus. Regeringens förslag är en förbättring men ingen slutlig lösning på problemet med det dubbla huvudmannaskapet. Ett liknande problem finns i lagen om assistansersättning, , i och med att kommunerna där ansvarar för de 20 första timmarna. Vi anser att staten bör ta över ansvaret för finansieringen av LSS fullt ut. Ett enigt socialutskott har också uttryckt en önskan om att det ska ges ett tilläggsdirektiv till en utredning som ser över LSS. Vi har också gemensamt kritiserat regeringen för att det inte händer något. Det skulle vara roligt att höra senare i diskussionen beskriva om något har hänt när det gäller tilläggsdirektiv på detta område. Det är viktigt att ansvarsområdena för stat och kommun tydliggörs. Framför allt måste det klart framgå att personer som är berättigade till statligt bilstöd inte hänvisas till ett kommunalt bilstöd i stället. Det är därför av yttersta vikt att åldersgränsen för det statliga bilstödet avskaffas så att det inte lönar sig för staten att ställa människor i kö. Vi noterar att samtliga remissinstanser har betonat det olämpliga i ett delat huvudmannaskap. Det är viktigt, herr talman, att det tillkännagivande som finns också trycker på att utvärderingen av förslaget ska ske tillsammans med handikapporganisationerna. Man ska speciellt se till att det inte blir en undanträngningseffekt när det gäller det statliga bilstödet. Vi moderater vill tillsammans med våra borgerliga kolleger anslå mer resurser till det statliga bilstödet, eftersom det är långa köer och det har varit kraftigt underfinansierat. Vi vill också ta bort åldersgränsen . I praktiken har åldersgränsen egentligen sänkts successivt , vilket gör en höjning av denna gräns ännu mer angelägen. Vi vill dessutom införa en hjälpmedelsgaranti där resurserna följer individen. präglas marknaden för hjälpmedel av offentliga monopol, vilket vi anser är olyckligt. Flera remissinstanser lyfter fram att det kan finnas en risk att kommunerna kommer att villkora färdtjänsten och genom nedskärningar tvinga individer med funktionshinder att välja kommunalt bilstöd i stället. Här är det viktigt, herr talman, att understryka att det är den enskildes beslut som gäller när det handlar om ifall man vill ha färdtjänst, kommunalt bilstöd eller en kombination av dessa. Rätten till statligt bilstöd får inte urholkas med detta förslag. Det tror jag att vi är helt överens om. I betänkandet finns ett förslag om att anpassning av bilar ska upphandlas enligt lagen om offentlig upphandling. Vi ifrågasätter om detta verkligen är nödvändigt. En bättre lösning vore att via en kundvalsmodell rikta stödet direkt till personen med funktionshinder inom ramen för befintliga regelverk. Med en sådan lösning, herr talman, krävs inget upphandlingsförfarande eftersom det rör sig om ett villkorat bidrag eller en kundvalsmodell. Alternativet som man kan tänka sig är en ramupphandling där godkända leverantörer ackrediteras av kommunen. Det är viktigt att bevara konkurrensen mellan tillverkarna av hjälpmedel. Ett centralt upphandlingsförfarande riskerar att skapa lokala monopol som inte är till gagn för vare sig brukarna eller kommunernas ekonomi. Handikapprörelsens påpekar att upphandlingsförfarandet riskerar att skapa en tungrodd byråkrati. Man förespråkar i stället så kallade utprovningscenter för att säkerställa produktval och kvalitet. Vi delar denna uppfattning. Det skulle vara oerhört mycket bättre för den enskilde. Med detta vill jag avsluta debatten om betänkandet om försöksverksamhet med komplement till färdtjänsten. Jag vill ändå ge mitt stöd till detta. Det är ett steg i rätt riktning. 95 (): När vi fick se propositionen i den borgerliga gruppen tyckte vi, precis som sade, att det var ett steg i rätt riktning. Vi hade några små påpekanden som vi ville göra, och det gjorde vi i en gemensam motion. Jag vill bara i all korthet säga att det här är en av de allra viktigaste frågorna för människor som har funktionshinder. Detta är ju förutsättningen för hur fritt de kan leva eller, om man vill säga så, hur mycket de känner av sitt funktionshinder. Därför är naturligtvis de här frågorna om både färdtjänst och bilstöd otroligt viktiga i den enskildes perspektiv. Man måste i alla delar se att om det finns risker för att den enskilde råkar i kläm så måste man vara oerhört varsam. Man måste se till att det ändå är den enskilde personen som beslutet gäller i valet mellan färdtjänst och kommunalt bilstöd, eller kanske en kombination av de två. Det behöver inte vara antingeneller. Därför, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 1. 96 (): Möjligheten att förflytta sig i samhället är ofta en stor upplevelse av frihet. Att förflytta oss är det vi ofta gör i vardagen och det är det som gör att vardagen känns lättare att hantera. Om det praktiska fungerar så löser sig mycket annat. Tyvärr är det så att om man har vissa former av funktionshinder så är möjligheten att röra sig i samhället ofta beroende av hur pass funktionsvänlig miljön är och hur pass tillgängligt samhället är. Hur pass tillgängligt samhället är är avgörande för friheten och flexibiliteten för individen. Det är därför viktigt både i handikappolitiskt och transportpolitiskt perspektiv att tillgängligheten till transportsystemet förbättras och att kollektivtrafiken därför görs tillgänglig för personer med funktionshinder precis som för alla andra. För att öka individens frihet och möjligen minska den samhällsekonomiska kostnaden för färdtjänst kan möjlighet till användning av egen bil vara ett alternativ. Det är också därför utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om försöksverksamhet med komplement till färdtjänst. Om en kommun så önskar kan den ansöka om att få lämna ekonomiskt stöd för anskaffning och anpassning av ett motorfordon till en person med funktionshinder för att förbättra hans eller hennes möjligheter att förflytta sig. Individen ska samtycka till stödet, ha tillstånd till färdtjänst och inte vara berättigad till bilstöd enligt den gällande lagstiftningen. Förutsättningarna för försöksverksamheten i övrigt beslutas av kommunen. Verksamheten ska pågå från till och med . Detta ska regleras i lag. Det är viktigt att komplement till färdtjänst inte får försena eller motverka arbetet med ett tillgängligare samhälle, det vill säga en fungerande och tillgänglig kollektivtrafik. Regeringen har aviserat en utvärdering som ska göra av försöksverksamheten. menar att det är angeläget att utvärdering görs, men det är också särskilt angeläget att det sker i samarbete med handikapporganisationer. Utvärderingen ska bland annat omfatta dels om försöksverksamheten har skett på bekostnad av beviljande av färdtjänst, dels om försöksverksamheten har inneburit att arbetet med att göra kollektivtrafiken tillgänglig för fler har eftersatts. Utskottet föreslår därför att ska ge regeringen detta till känna. Jag vill betona en sak. Det står i propositionen att utvärderingen ska ske i slutet, men det är naturligtvis angeläget att utvärderingskriterierna presenteras i ett tidigt skede och att man inte uteslutande väntar till slutet av försöksperioden. Då kan det ibland vara . Jag ska kommentera en del av det som har sagts här. Vi kan diskutera om det är så att regeringen har läst alliansens motioner eller om det är alliansen som har läst utredningsbetänkandet. Jag skulle tro att uppdraget från regeringen gavs . Sedan kom en utredning med sitt betänkande och sedan kom en proposition. Det viktigaste är väl att det finns en hyfsad enighet om att det här är ett bra sätt att öka flexibiliteten för personer med funktionshinder, det vill säga att ha ett bilstöd på det sätt som föreslås som ett komplement till färdtjänsten. Men detta är ett försök som ska pågå . När jag har läst borgarnas reservation tycker jag att det finns ganska mycket tveksamheter. Man kanske egentligen inte vill vara för det här eftersom man radar upp hoten i stället för möjligheterna. Jag vill också betona att inte genom lag ska detaljstyra vilka utvärderingskriterier som ska gälla. Det ankommer på regeringen och myndigheterna att göra detta. Men vi har genom förslag och tillkännagivanden angett det som är viktigt, nämligen inflytande från handikapporganisationerna. Man måste också se till att de handikappolitiska målen genom tillgängligheten inte eftersätts. Jag tycker att det är stenfräckt, som vanligt, att skriva om garantier och säga att man avsätter mer pengar. Det gör, och som ni har gjort jag kan minnas i de här debatterna, är att döpa om anslagen i budgeten. Vi hörde , i den tidigare debatten, beskriva hur man gjorde på äldreomsorgens område. Man döper om bilstödet på och ändrar det till hjälpmedelsgaranti. Sedan tror man att man ska kunna bekosta alla hjälpmedel och garantera både bilstöd och hjälpmedel med mer. Det är ett hån mot medborgarna, när pengarna för hjälpmedel i det avseendet inte skulle räcka. Det vi däremot har gjort , och Socialdemokraterna tillsammans genom budgetförstärkningar gör att vi nu har ett bilstöd som är i balans. Om man blir beviljad bilstöd har man möjlighet att få pengarna utbetalda. Det finns nämligen pengar till bilstödet . Det lovar skulle inte vara möjligt. Men det är å andra sidan ingen ovanlighet. Jag skulle också vilja kommentera det särskilda yttrande som har lämnat. Jag ser att det finns möjligheter för kommunerna eftersom det är kommunerna som i stor utsträckning kan bedöma på vilket sätt man vill ansöka till regeringen. Där finns det naturligtvis möjlighet att beakta miljöaspekterna. Då finns det sannolikt möjlighet för nya tankar på det här området när det gäller kompletteringen till färdtjänsten. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 97 (): stöder regeringens proposition Försöksverksamhet med komplement till färdtjänst och står också bakom socialutskottets betänkande som behandlar propositionen, och jag vill börja med att yrka bifall till betänkandet. menar att det är bra att kommunernas möjlighet att ge ekonomiskt stöd för anskaffning av motorfordon till personer som är berättigade till färdtjänst inleds som ett försök. Försöket kommer att pågå och ska som sagt utvärderas av . Det tillkännagivande som ett enigt utskott står bakom kommer säkert också att bidra till att kvaliteten i utvärderingen säkras och förbättras. Färdtjänsten är den reform som näst efter LSS givit kvinnor och män med funktionshinder mest ökade möjligheter till ett oberoende liv. Därför är det viktigt att understryka att den enskildas rätt till tillstånd till färdtjänst inte ska påverkas om personen beviljas komplement till färdtjänst. Jag citerar ur propositionen: Rätten att göra resor med färdtjänsten får dock inte helt tas bort. Det måste även vara möjligt för den enskilde att utnyttja färdtjänsten i ökad omfattning, t.ex. vid ett tillfälligt försämrat hälsotillstånd. Det är viktigt att komma ihåg att färdtjänsten kan och ska inte alltid ersättas med andra transportmedel. Därmed inte sagt att färdtjänstlagen och dess tillämpning är oproblematiska, tvärtom. Det finns problematiska frågor inom ramen för färdtjänsten som väntar på bättre lösningar, till exempel när det gäller trafiksäkerhet, hämtningstider, samåkningsregler och regler om ledsagare, men dessa frågor får diskuteras vid ett annat tillfälle här i kammaren. Det pågår en viktig och nödvändig omställningsprocess i kommunerna för att göra transporterna tillgängliga för alla. Försöksverksamheten med komplement till färdtjänst kan ses som ytterligare ett verktyg i arbetet för att nå ett mer tillgängligt transportsystem, och därför välkomnas det av . 98 (): Vi i ser naturligtvis positivt på den här försöksverksamheten för kommunerna att bevilja stöd till införskaffande och anpassning av fordon. Men vi gör den lilla noteringen att vi, som det har sagts tidigare här, är lite oroade för hur synen på det statliga bilstödet kan påverkas av problematiken med ett sorts dubbelt huvudmannaskap. Men det är en försöksverksamhet, och vi tycker att det är bra att man gör detta. Sedan är jag väldigt tacksam över att utskottet har behandlat följdmotion så positivt. har inte varit med på själva propositionen. Det här är som jag under min korta bana som riksdagsledamot har skrivit en följdmotion. Förra gången blev det en positiv behandling av detta med cytodiagnostikerna, och det förvånade mig inte alls. Där tyckte jag att underlaget var så självklart att det inte kunde leda någon annanstans. kan jag konstatera att utskottet har tagit hälften av motionen i sina armar, accepterat den och tagit den till sig. Det är jättestimulerande att det kan vara så enkelt egentligen att påverka ett riksdagsbeslut så tydligt. Det är två träffar på två försök. Det känns jättebra. Men den här gången kanske det inte heller kunde gå på något annat sätt med den del som man har tagit till sig. Det är ganska självklart att man bör involvera brukargrupperna på något sätt. Jag tycker också att de andra två att-satserna som finns i motionen är ganska självklara. Det handlar om att man ska titta på konsekvenserna när det gäller övrig infrastruktur, transportområden och utvecklingsområden för att öka tillgängligheten för människor som har funktionshinder av något slag så att de får fri rörlighet i samhället. Vi ska inte trappa ned ambitionerna när det gäller att utveckla tillgängligheten bara för att vi får den här möjligheten. Om den grupp som inte har den här möjligheten blir väldigt liten, blir det ju en svagare grupp som får svårare att trycka på. Vi måste ju värna dem som blir kvar som inte kan använda den här metoden för att upprätthålla sin rörlighet. Man tar inte till sig resten av motionen, även om nu påpekar att kommunerna har en viss frihet. Jag tycker ändå att det är lite märkligt att man ännu inte är riktigt mogen för att peka på det. Vi vet att en del människor som har de här behoven inte heller har så bra ekonomi. Man borde kunna tala lite tydligare om att det faktiskt skulle vara möjligt att kombinera ett sådant här stöd med att integrera en sådan här bil i en bilpool i de fall det går. Och jag vet att det går för jag har själv kört ett antal bilar som har varit anpassade för funktionshindrade och ändå fungerar alldeles utmärkt för andra att köra. På det sättet skulle man hålla nere kostnaderna för den som ska bruka den. Sådana initiativ kommer säkert att tas ändå, men jag tycker att man skulle ha pekat lite tydligare på att man borde uppmuntra det. Man skulle kunna uppmuntra det med någonting. Det måste kanske inte vara pengar. Det kan vara någon annan sorts beröm man kan få för att man tar så kloka initiativ. Likadant är det med detta med miljöbilar. Jag tycker att det borde vara, inte någon lag, men en generell ambition från regeringen att varje gång man är med och lägger pengar i en fordonspark på något sätt, vare sig det är den egna bilen man ska använda eller om man bidrar för att andra ska kunna få en bil eller bidrar för att anpassa den så att den är användbar för andra, borde man ha en morot på något sätt för att de här bilarna i största möjliga utsträckning ska vara långsiktigt hållbara när det gäller de bränslen de använder. Det ska naturligtvis inte drivas till någon ytterlighet så att det tvunget ska vara ett fordon som drivs av något annat än fossilenergi, men jag tycker att det borde finnas en liten morot som stimulerade det. Det är klart att lite ledsen blev jag ju ändå, men i huvudsak är jag glad. Jag står bakom betänkandet. 99 (): Den fråga som vi nu diskuterar om handikappades situation och deras stöd i samhället känns väldigt viktig, och vi kanske diskuterar den alldeles för lite. Därför är detta betänkande positivt, och det är, som någon har sagt, ett litet steg på vägen åt rätt håll. Vi i har länge talat om tillgänglighet för handikappade på olika håll och kanter ute i samhället. Men det gäller även det statliga bilstödet som har varit alldeles för lågt . Vi behöver en större koncentration på de handikappades situation just när det gäller tillgängligheten. Jag har varit kommunalråd hemma i , och nästan var det någon som ringde just om färdtjänst, bilstöd och så vidare. Det handlar för handikappade om att kunna ta sig ut, alltså det som vi som har ben att gå på och som kan förflytta oss tar som självklart. Men att de som är handikappade ska behöva be och tigga om att de också ska få komma ut tycker jag känns lite grann som ett hån mot dem. De har det svårt ändå. Därför skulle vi kunna underlätta för dem på ett helt annat sätt än vi gör. Bilstödet är som sagt jätteviktigt. Och det föreliggande förslaget är ett steg i rätt riktning. Men jag tror att det finns en del som kanske inte är helt bra med detta förslag. Men det är viktigt att det är tidsbegränsat så att vi får en rejäl utvärdering av det för att vi ska se hur det går. Bilstödet fyller en väldigt viktig funktion för att människor ska kunna förflytta sig och kunna delta aktivt i samhällslivet över huvud taget. Vi vet att väldigt många kommuner har det kärvt, även om en del har fått det lite bättre. Då är det väldigt ofta till exempel färdtjänstverksamheten som drabbas. Därför har vi ställt oss bakom den reservation som handlar om att man kanske måste se över gränsdragningen mellan stat och kommun i dessa fall och att man fördjupar den problematiken. Vi tycker också att en hjälpmedelsgaranti ska införas och att individen själv ska få bestämma vad han eller hon behöver. Vi vet som sagt att det är svårt för kommunerna, och då är det möjligt att de gör nedskärningar när det gäller sådant som är känsligt för många handikappade. Jag har känt en tjej . är hon , men jag tror att hon var när jag lärde känna henne. Hon och jag har träffats åtskilliga gånger, och jag vet inte hur som vi har diskuterat just färdtjänst och bilstöd. Det är jättesvåra frågor för henne. Hon tycker att kommunerna och staten är alldeles för snåla. Men hon är ung och har velat komma ut men har hindrats . Jag tror därför att detta är ett bra steg men inte så bra som det borde kunna vara. Därför yrkar jag bifall till reservationen från de borgerliga partierna där detta tas upp. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Fågelinfluensa (H5N1) Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU27 Fågelinfluensa (H5N1) (prop. 2005/06:199). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 14 § Genomförande av EG-direktivet om kvalitet och säkerhet hos blod och blodkomponenter Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU29 Genomförande av EG-direktivet om kvalitet och säkerhet hos blod och blodkomponenter (prop. 2005/06:141). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Anpassningar av studiestödet till vissa EG-direktiv, m.m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU21 Anpassningar av studiestödet till vissa EG-direktiv, m.m. (prop. 2005/06:134 och prop. 2005/06:159 delvis.) Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 16 § Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU23 Kvalitet och samverkan om utbildning för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning (skr. 2005/06:151). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2005/06:175 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Framställning 2005/06:RRS28 Riksrevisorernas framställning om vissa ändringar i bestämmelser för Motion med anledning av prop. 2005/06:203 Svenskt deltagande i en EU-ledd militär förstärkningsstyrka till stöd för FN-insatsen i /06:U11 av m.fl (fp) betänkande 2005/06:FiU22 Finansiella konglomerat betänkanden /06:JuU21 Samarbete med Specialdomstolen för /06:JuU26 Hemlig rumsavlyssning 2005/06:JuU30 Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott betänkanden /06:KrU14 Folkbildningsfrågor 2005/06:KrU28 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20072012 2005/06:KrU30 Kulturlivets internationalisering betänkanden /06:LU31 Ersättning till ledande befattningshavare i näringslivet 2005/06:LU34 Skydd för barn genom registrering av förmyndare i vägtrafikregistret, m.m. 2005/06:LU37 Elektronisk ingivning till 2005/06:LU28 Förenklade redovisningsregler, m.m. betänkande 2005/06:TU16 Ändring i lagen om elektronisk kommunikation betänkande 2005/06:SoU31 Socialtjänst (förnyad behandling) 18 § Anmälan om inkomna skrivelser Talmannen anmälde att i anslutning till justitieutskottets betänkanden JuU26 och JuU30 hade skrivelser inkommit från dels m.fl. (c), dels m.fl. (v). I skrivelserna yrkades med åberopande av 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen att de i betänkandena framlagda lagförslagen skulle vila . De inkomna skrivelserna hade följande lydelse: Till talmannen att lagförslag skall vila enligt 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkande 2005/06:JuU26 Hemlig rumsavlyssning. I betänkandet lägger justitieutskottet fram förslag om hemlig rumsavlyssning. har funnit att bestämmelserna i 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen är tillämpliga på lagförslaget. Med stöd av 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . () () () () () () () () () () Till talmannen att lagförslag skall vila enligt 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkandet 2005/06:JuU26. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens proposition 2005/06:178 Hemlig rumsavlyssning. Förslagen innebär ett mycket långtgående ingrepp i enskildas personliga integritet. Enligt vår mening är varken behovet av hemlig rumsavlyssning eller effektiviteten i tvångsmedlet belagda. I propositionen finns inte heller förslag om effektiva rättsmedel för de avlyssnade. I och med det ovan anförda anser vi att förslagen bryter mot 2 kap 12 § andra stycket regeringsformen och artiklarna 8 och 13 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Förslagen inkräktar dessutom på tryck- och yttrandefriheten på ett olämpligt sätt. Med stöd av 2 kap 12 § regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . () () () () () () Sermin Özürküt (v) () () () () () Till talmannen att lagförslag skall vila enligt 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkande 2005/06:JuU30 Åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. I betänkandet lägger justitieutskottet fram förslag om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. har funnit att bestämmelserna i 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen är tillämpliga på lagförslaget. Med stöd av 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . () () () () () () () () () ()