prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Vi får väl se den dagen då alla reservationer är historiska. Då kanske ni har någonting att fira. Som vanligt innehåller det här betänkandet om motioner från den allmänna motionstiden en lång rad olika skattefrågor. Jag ska ta upp några saker som vi i har i våra reservationer. Vi menar i reservation 2 att det är nödvändigt att göra en översyn av skattesystemet. Bakgrunden är att de ekonomiska aktiviteterna över gränserna ökar, och detta påverkar i sin tur de så viktiga skattebaserna. Det gör att skattenivåer allt oftare jämförs mellan olika länder. Men då måste man ju också komma ihåg att olikheter i skatteuttag mellan länder avspeglar olika ambitionsnivåer när det gäller välfärdssatsningar. Det kan ju vara ett uttryck för att det som hanteras med skattereduktion i ett land kan vara en skattepliktig ersättning i ett annat land. Majoriteten av inkomsttagarna i betalar ju bara kommunalskatt. betalar dessutom statlig skatt. Från sida menar vi att vi skulle kunna tänka oss att en större andel skulle kunna betala statlig skatt. Vid en översyn av skattesystemet tycker vi att det är viktigt att se över den så kallade LO-puckeln som vi har . Vi tror att den kan bidra till felaktiga, orättvisa marginaleffekter. Vi tror inte att den gynnar de grupper som avsågs från början. Det är också viktigt vid en översyn av skattesystemet att se hur skattesystemet kan bidra till att utjämna ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män. Det är inte alldeles oviktigt. har vi haft en bilaga till budgetpropositionen där vi ser vilka effekter olika beslut får på mäns respektive kvinnors ekonomi. Det har ju visat sig att inkomstgapet mellan kvinnor och män före skatter och transfereringar har varit avsevärt mycket större än inkomstgapet efter skatter och transfereringar. Det är viktigt att ha i minnet. I reservation 4, herr talman, tar vi upp frågan om utländska nyckelpersoner. har motionerat om att vi måste göra en utvärdering av den så kallade expertskatten. är det så att ITPS har gjort en utvärdering. Den kom för någon vecka sedan. Det visar sig att den skattefavör som vi har gett ett antal utländska experter inte har haft någon påverkan på experters beslut att flytta till , utan det är andra saker som påverkar. På något sätt har vi aldrig tyckt om den här skatten, och jag menar att vi nu har fått rätt. I och för sig är vår reservation nu överspelad eftersom utredningen ändå är gjord, men jag vill ändå från talarstolen återigen säga att vi tycker att den här skattefavören ska tas bort. Det handlar också om att staten helt enkelt går miste om skatteintäkter. Dessutom är det så att , som är den som handhar ansökningarna, har bifallit över 1 500 ansökningar. Den dagen då vi tog beslutet här i kammaren handlade det om ca 400500 som skulle omfattas av den här regeln. När det gäller alliansens reservation om hushållstjänster ställer alliansen en del frågor till oss i majoriteten om detta. Men jag skulle vilja höra en sak. Ni säger att detta avsevärt skulle komma till rätta med problem. Jag tror att ni med problem menar arbetslöshet, att fler behöver komma i arbete eller någonting sådant. Men jag har aldrig hört er uppskatta hur många som skulle komma i arbete och vilka effekterna skulle bli. Det är alltid bra att ta lärdom av andra försök. Jag har fortfarande bara utvärderingen av det finska försöket, där det ändå finns siffror att titta på. Man menar att det finska försöket gav någonstans mellan 5 000 och 6 000 årsarbeten, men säger man att hälften av dem ändå skulle komma till stånd. Det betyder att skattereduktionen kanske har gett 2 0003 000 årsarbeten. Och vad var det för tjänster det handlade om? Ja, av de tjänster man ville ha var ju direkta hushållstjänster. Resten var av typen reparationer och andra typer av tjänster. I varje fall till att börja med var det främst människor i högre inkomstlägen som utnyttjade de här tjänsterna. Jag har aldrig riktigt fått höra vad alliansens företrädare tror att detta skulle ge för stora effekter på svensk arbetsmarknad och svensk ekonomi. Jag ska kommentera en reservation till som alliansen har, och det är reservation nr 1, där man bland annat skriver att kunskapsinnehållet i vår produktion fortsätter att stiga och att satsning på utbildning och forskning måste stå i centrum. Jag måste säga att jag verkligen håller med om detta. Men den slutsats man drar är att vi på något sätt skulle straffbeskatta utbildning, och så pratar man illa om den värnskatt som vi har. Vi menar från sida att det här är väldigt överdrivet. Att det skulle vara skattenivåerna som skulle skrämma bort någon i det här landet kan inte stämma. Det visar till exempel den utredning från ITPS som jag pratade om förut. Sedan ska vi också veta att till exempel civilingenjörerna i det här landet har mycket lägre lön i än vad man har i , , och så vidare. Det är ju det som det handlar om. Det är lönenivån det handlar om, inte nivån på skatterna. Jag yrkar bifall till reservation 2. 106 () replik: frågar mig om olika effekter när det gäller ett eventuellt införande av RUT-avdrag. Jag kan inte kvantifiera det här, men det är egentligen inte heller själva finessen med det här. Den stora ideologiska finessen där skiljer oss och jag väldigt mycket åt är att jag vill att de människor som tvingas arbeta på en svart arbetsmarknad ska ha möjlighet att få de sociala rättigheter och förmåner som skulle bli en effekt av det här nya systemet. Det innehåller ett visst mått av kontroll. Jag kan inte, precis som när man tittar på det finska exemplet, veta exakt hur många jobb det blir och så vidare. Man jag menar att varje jobb som går över från svart marknad till vit innebär en samhällsvinst, inte minst för dem, oftast kvinnor, som tvingas ta jobb som saknar all social trygghet. För dem vore detta en väldigt bra sak. Jag skulle vilja svara med en motfråga, om jag får. Hur många kronor ger den nuvarande svarta arbetsmarknaden? Jag har ställt denna fråga , men jag får ju aldrig några svar. Jag ställer den därför en gång till. Om det är någon socialdemokrat som kommer upp här kommer jag att ställa den då också. Hur många kronor ger den svarta arbetsmarknaden till staten eller kommunerna? Hur många kronor? 107 () replik: Det är ju så, , att vi har lagt fram en del förslag när det gäller att komma till rätta med skatteundandragandet. Det är ju det pratar om. Det gäller vissa åtgärder som framför allt är riktade till kontantbranscher. Det kommer att komma åtgärder som är riktade mot byggbranschen. Jag tror mig veta vad som händer om man talar om att sänka skatten inom vissa branscher. Man kan titta på utvärderingen av försök med hushållsnära tjänster i . Det visar inte alls någon omedelbar inverkan på skatteundandraganden. Det är att göra lite lätt för sig att tro att en subvention av en hushållstjänst eller en skattesänkning skulle leda till att skatteundandraganden minskar. 108 () replik: Min huvudpoäng, , är inte pengarna. Min huvudpoäng är en annan. Det gäller den sociala tryggheten för dem som utför jobb på en svart arbetsmarknad. Det är min huvudpoäng. Redan det första jobbet som går över från svart arbetsmarknad till vitt är en förbättring av nuvarande sakernas tillstånd. Sedan kan man utifrån exempel nere i och i variera villkoren. Jag tar inte ställning till om detta är det optimala. Men ni gör absolut ideologiskt motstånd. Denna kvinnliga arbetsmarknad som finns ska man absolut ha kvar på den svarta sidan. Däremot säger ni absolut ideologiskt ja till en motsvarande marknad som finns på det vi kallar ROT-sidan. Där är det okej. Där fungerar sänkta skatter för dem som betalar detta bra. Detta är den stora skiljelinjen mellan liberal och konservativ samhällssyn. Staten kan ställa upp sådana här villkor för att få fram en marknad där vi motverkar det jag skulle kunna kalla social dumpning, eller vad man nu vill kalla detta. Där blir i första hand kvinnor utlämnade till cyniska marknadskrafter, skulle jag vilja påstå. Jag ställer inte upp på er ideologiska linje. Jag tycker att den är cynisk. 109 () replik: Jag vill återigen poängtera att det inte finns något som befäster att sänkt skatt eller ökad subvention på något sätt skulle minska svartarbetet. Det är jätteintressant att höra representant här stå och tala sig varm i arbetsrättliga frågor. Om vi ska tala om ideologiska skiljelinjer kan man bara läsa protokollet från förmiddagens debatt som varit här i kammaren om arbetsrättsliga frågor. Där vill jag påstå att det finns ganska tydliga ideologiska linjer mellan alliansen och övriga partier. Jag vill också ta upp en annan fråga. Det gäller hur vi delar ut F-skattsedlar och möjligheten att använda det i syfte att fuska och att ha svart arbetskraft. Det är kanske någonting som kommer upp i ett senare ärende. 110 (): Betänkandet om allmänna motioner om inkomstskatter innehåller något av en politisk pyttipanna. Det är allt från inkomstskatter, gåvor och reseavdrag till plockning av kottar i vår natur. Det ingår i pytten. I en sådan debatt gäller det att sovra vad som ska tas upp. Jag har försökt att vaska fram några frågor som kanske normalt inte lyfts fram i debatten. Det innebär inte att jag har lagt de frågor som jag reserverat mig till förmån för i utskottet åt sidan. Jag delar tvärtom inriktning i alla reservationer. Men jag vill för tids vinnande yrka bifall till reservationerna 1 och 17. Vi lever i en global värld med de problem och de fördelar som det innebär. Ska vi vara konkurrenskraftiga och utveckla vår välfärd måste vi också anpassa oss till verkligheten och se framtidens krav och verka därefter. Oförmågan att göra det är ett av dagens stora problem. Att det svenska skattesystemet måste reformeras verkar de flesta partier vara medvetna om. Några ser det som självklart att öka skattebördan. Vi andra ser det som naturligt att myndigförklara människor och komma bort från bidragssamhället. Från alliansen anser vi att det måste bli lönsamt att arbeta. Det måste vara ett prioriterat område att avskaffa svartjobben. Det måste ges stimulans till alla såväl företag och anställda att ständigt vidareutveckla sig i arbetslivet. Det är så vi ska vara beredda på de ständiga förändringar som kommer att ske i samhället och som är ofrånkomliga. Klarar vi inte det kommer välfärden att påverkas. Det innebär att fler måste komma i jobb. Det gäller såväl unga som gamla. De unga måste ges en chans att komma in på arbetsmarknaden, och de gamla måste ges incitament att arbeta vidare till åtminstone . Den reella pensionsåldern är . Den är alldeles för låg. Från vill vi stimulera att såväl de unga som de äldre ges möjlighet till jobb. Det innebär att arbetsgivaravgifter sänks, att LAS-regler förändras och att skatterna sänks för de grupperna. Det blir ett hoppande mellan olika områden. Jag går över till kulturen. Jag konstaterar att kulturen är en viktig del av folkhälsan. I har det inneburit att arbetsgivare har rätt att ge sina anställda kulturcheckar som i del i av skattefria personalförmåner. Från ser vi en sådan insats som jämställd med andra friskvårdande satsningar, och de bör därför kunna erbjudas av arbetsgivaren. Det är alltså en form av förmåner som den enskilda människan upplever som rätt förmån till mig som individ. Lika stor rätt och så stor kostnadsneutralitet som möjligt ska alla människor erbjudas i valet av sin boendeplats. Reseavdragen bör därför höjas så att en rimlig ersättning kan ges till dem som bor på landsbygden för resor till och från arbete men också till och från barnomsorgen. Samma valmöjlighet ska gälla för dem som väljer att bo i en ort och arbeta i en annan som är belägen långt ifrån boendet där det inte går att dagspendla. I kan det innebära att jag bor i och arbetar i . I sådana fall ska jag inte tvingas att flytta till storstaden utan erbjudas rimliga avdrag för ett dubbelt boende. Ett sådant avdrag bör vara oberoende av tid. framhålls av med rätta som en gemensam arbetsmarknadsregion, och som sådan bör möjligheten till såväl boende som arbetsutbud tydliggöras. Avdragsrätten för hushållstjänster har tagits upp och debatterats mycket och även här tidigare. Jag konstaterar att erfarenheterna från är goda. Många är de svarta jobb som tvättats vita. Från alliansen kommer vi att införa avdragsrätt för hushållstjänster när vi vinner valet . Inledningsvis nämnde jag behovet av att kunna bibehålla och utveckla vår konkurrenskraft i en global värld. En grund för att klara det är en kompetent arbetskraft. Kompetensutveckling är därför en fråga som har en strategisk betydelse för såväl individen som för samhället i stort. Ett system baserat på frivillighet bör därför finnas där företag och anställda tillsammans bygger upp individuella kompetenssparkonton. Givetvis ska det ske på ett skattefritt sätt, allt i syfte att ge näringslivet och samhället möjlighet att i större utsträckning utvecklas och anpassas till den föränderliga arbetsmarknad som vi kommer att ha . lade dåvarande idrottsministern och centerpartisten fram ett förslag om idrottskonton. Tanken var att personer som tjänar stora pengar skulle kunna ta ut dem under sitt liv på ett skattemässigt rimligt sätt. Tanken var att vi inte skulle landsförvisa framgångsrika idrottsmän och idrottskvinnor. fick vi inte gehör för idén. Det innebar att många kända och rika idrottsmän inte längre bor i vårt land. De har mer eller mindre landsförvisats. Det är, som jag ser det, ett lågvattenmärke i vårt sätt att hantera våra folkhjältar. finns ett förslag från en utredning som förhoppningsvis kommer att förändra situationen. Regeringen har ännu inte hanterat frågan. Jag har förhoppning att man ändock kommer att landa i ett förslag som gynnar den här gruppen av människor så att de har möjligheten att bo kvar i landet. Avslutningsvis vill jag göra en kommentar om kottar, svamp, bär och bin. Skattereglerna på det här området kan ses något trivialt. Men så är det inte. Samhällets agerande på det här området stimulerar svartjobb, och därmed är det negativt ur rättssamhällets synvinkel. Den skattefria gränsen för hobbyplockning av bär och svampar går vid . Det är en gräns som har varit fast . Det är ett rimligt krav att nivån moderniseras. Samma gäller biodlingen. Pollineringen och den biologiska mångfalden är en viktig företeelse i vår natur. I debattider kring fågelinfluensa och liknande borde vi se vikten av att ha känselspröt i naturen för att se eventuella förändringar. Biodlarnas roll är oerhört mycket viktigare än att enbart vara producenter av honung. Som jag och ser det är det här en viktig kontrollinstans för att se hur naturen mår. Då ska inte samhället ha ett regelverk som förhindrar eller försvårar. De signaler vi sänder ut på området är viktiga. En översyn av beskattningen på området är alltså direkt nödvändig. Med detta återupprepar jag mitt yrkande när en ny talman kommer in och jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 17. 111 () replik: Eftersom jag kom upp så tidigt i debatten ska jag passa på tillfället att ställa en fråga till . ordförande har gått ut i medier och hyllat det som kallas platt skatt. Det gäller inte bara företeelsen utan han menar också att den ska ligga på . I samma medier har jag sett att partiordförande inte har avvisat denna tanke. Vad är uppfattning? 112 () replik: Min partiordförande har sagt att alla idéer är värda att diskuteras. Det tycker jag är en bra ingångsvinkel. Jag har analyserat begreppet platt skatt i både de baltiska länderna, i övrigt, och även studerat hur debatten förs i . En del frågor var uppe i samband med utskottets resa till . Jag konstaterar att det finns egentligen inget land som har platt skatt fullt ut eftersom man inte uppfyller de krav som ställs på platt skatt. Däremot finns det inslag av en platt modell. Jag bedömer att platt skatt är en enhetsskatt rakt över vad gäller både kapital och inkomstskatter. Det innebär att i det systemet finns det inte heller någon skatt. Det kommunala självstyret är alltså borta. I och med det ser jag inte platt skatt som en framkomlig väg enligt en teoretisk modell av vad platt skatt är. Såtillvida avvisar jag den. 113 () replik: Tack för det svaret . Platt skatt är just nu en både teoretisk och hypotetisk fråga. Men vad är kommentar till att den i så fall skulle ligga på ? I så fall pratar vi om avsevärda skattesänkningar. Det är ändå ledande företrädare för parti som har gått ut med dessa tankegångar. 114 () replik: Vi ska inte säga att partiledaren har varit ute och sagt att vi ska införa platt skatt. Det är i så fall helt fel. Ett ungdomsförbund spånar kring en teoretisk modell. Det gör även . Det gör Företagarna och så vidare. Det är givetvis bra att ungdomar och andra är intresserade av skattepolitiken. Jag tror inte att modellen är en realistisk modell. Jag delar uppfattningen hos de finans- och skatteutskott vi har träffat i de baltiska staterna. De säger att modellen är bra i ett uppbyggnadsskede av en stat utifrån det system de har levt i. Men när man hamnar i den situation vi har i och i västvärlden i övrigt, med sociala skalor och så vidare, är inte den skattemodellen tillämplig. 115 (): debatterar vi inkomstskatter. Betänkandet behandlar ca 120 motioner. I minst 100 av motionerna föreslås skattesänkningar av olika slag. Att hitta på olika sätt att minska skatteintäkterna är en av de borgerliga partiernas allra bästa grenar. Svårare har de för att tala om hur skattesänkningarna ska finansieras. är det valår. Valet står mellan två samhällsmodeller. En där välfärd, skola och sjukvård främst betalas via skatterna. En där en större del betalas med avgifter av den enskilde medborgaren. Den borgerliga alliansen vill sänka skatterna och höja avgifterna för välfärdstjänsterna. Vi socialdemokrater vill fortsatt betala för välfärden gemensamt via skatterna. Därför värnar vi socialdemokrater våra skatteinkomster. Som socialdemokrater ser vi på skatter både utifrån behovet av en gemensam välfärd för alla och en omfördelningstanke. Vi menar att det är både rimligt och rättvist att omfördela från dem med högre inkomster till dem med lägre inkomster. Även omfördelning i livscykelperspektiv ingår i detta. Många människor har synpunkter på skatterna. Argumenten mot handlar om att skatterna är för höga, slår orättvist, snedvrider konkurrens, motverkar en positiv utveckling och så vidare. Det är också sådana argument som återfinns i många av motionerna i det här betänkandet. Vi kan inte tillmötesgå alla. Vi måste fortsatt föra en ansvarsfull ekonomisk politik. Vi måste betala för det vi gemensamt konsumerar. Vi kan med andra ord inte sänka alla skatter. Därmed är det inte sagt att skatterna för alltid ska se ut som de gör . Det finns självklart skäl att kontinuerligt se över, och om det behövs, göra förändringar. Motionerna i betänkandet handlar om skatteskalan, höjda reseavdrag, gåvor till ideella organisationer, skattefria kulturcheckar, frilansande konstnärer, hushållsnära tjänster med mera. 22 reservationer och 10 särskilda yttranden har lagts till betänkandet. Reservation nr 1 handlar om vad alliansen kallar ett särskilt jobbavdrag. var detta ett moderat förslag, men har det adopterats av samtliga borgerliga partier. Det är ännu ett bevis på vilka som bestämmer i alliansen. Förslaget innebär att alla som har en förvärvsinkomst ska få göra ett särskilt avdrag, och de får därmed lägre skatt. Ålders- och sjukpensionärer samt sjuka och arbetslösa får inga skattesänkningar. Sjuka och arbetslösa får tvärtom, med moderat politik, lägre ersättningar, och den inkomst förtidspensionen räknas på sänks. De tvingas också betala ökade patientavgifter i sjukvården och mer för läkemedel och kollektivresor. Det är ett sant moderat förslag att ta från dem som är mest utsatta. Reservation 13 handlar om skatteavdrag för hushållsnära tjänster. Även denna reservation står samtliga borgerliga partier bakom. Argumenten för är desamma som framförts tidigare. Det ska ge jobb, göra en svart arbetsmarknad vit, bidra till en jämnare arbetsfördelning mellan kvinnor och män i hemmet. Jag ser det här förslaget enbart som ytterligare ett förslag att sänka skatterna. Jag tror inte på de ivriga och påhittiga argumenten om pluseffekter. Jag tror inte att subventionerad städning skulle konkurrera ut svart sådan. Svart städning är fortfarande så väldigt mycket billigare. Dessutom kostar förslaget pengar, och jag tycker vi kan använda dem bättre. Som jag ser det finns många angelägna reformer som måste komma före, exempelvis inom vård och omsorg. Jag kan absolut inte förstå på vilket sätt skatteavdrag för hushållstjänster skulle vara bra för jämställdheten. Däremot kan jag klart se att detta är uselt för jämlikheten med jobb där lönen inte går att leva på. Detta förslag är i linje med alliansens övriga, till exempel att sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna. Sänkta ersättningsnivåer betyder i verkligheten att lägsta lönerna på arbetsmarknaden sjunker. Vi får en hop låglönejobb som inte går att leva på, utan det gäller att ha flera jobb för att kunna få ihop till uppehället. Det samhället vill vi socialdemokrater inte ha. Erfarenheterna från subventionerade hushållstjänster i andra länder är inte positiva. Det är fortfarande oklart och mycket tveksamt om hushållsavdrag lett till så många nya jobb som det sägs. I infördes skatteavdrag för hushållsnära tjänster , 1994. Men reformen blev för kostsam, och därför har skatteavdragen successivt försämrats. återstår en skattesubvention till pensionärer som köper städtjänster. Sammanfattningsvis talar inget för att vi i ska skattesubventionera städning hos en välbeställd medelklass. Förslag om skattesänkningar duggar tätt, vilket framgår tydligt i motioner och reservationer till det här betänkandet. Alliansens företrädare har också vid olika tillfällen berättat att målet är att sänka skatterna ytterligare för att komma ned till Europanivåer. Det skulle betyda minskade skatteinkomster för samhället på . Det betyder en femtedel av hela budgeten. Jag skulle kunna räkna upp många exempel på vad våra välfärdstjänster kostar och fråga vad det är ni tänker plocka bort. Men av tidigare erfarenheter vet jag att ni inte tänker svara på det. Sanningen är att ett inkomstbortfall för samhället på skulle få förödande konsekvenser för välfärden. Att sänka ersättningsnivåerna i socialförsäkringarna till , som föreslår, räcker inte om man vill komma upp i 250 miljarder i skattesänkningar. Inte ens borgerliga politiker kan väl tro att detta väldiga inkomstbortfall ska kunna ersättas med ökade avgifter. Ta exempelvis äldreomsorgen. Avgifterna som betalas var på 3,5 miljarder. Visserligen kan man kanske öka avgiftsuttaget på marginalen i äldreomsorgen, men det kommer aldrig att räcka till för att finansiera helheten. Den måste vara skattefinansierad. Hur höga avgifter har alliansen tänkt att de äldre ska betala efter det att deras skattesänkningar har dragits undan från offentlig finansiering? Jag vill också säga några ord om en fråga som är mycket viktig för tilliten till skattesystemet, och det gäller skattefusk. Skattefusk är ett samhällsproblem. Skattebortfallet från svartarbete uppgår till . Även andra former av skattefusk minskar statens inkomster. Effekten blir tredubbel. Välfärdssamhällets finansiering undermineras. Marknadsekonomins principer sätts ur spel genom att konkurrensen snedvrids. Arbetstagare som inte accepterar svarta löner riskerar att slås ut från arbetsmarknaden. Fusket måste bekämpas. Den socialdemokratiska regeringen har aviserat flera åtgärder. Det handlar bland annat om åtgärder för att komma åt manipulerade kassaregister i kontantbranschen och ändrade regler för F-skattsedlar. Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår också ett arbete med att försöka införa ett system för schablonbeskattning av småföretagare, byggentreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranschen och förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet. har haft en tillväxt som varit högre än inom både EU och OECD-området .