prot · GT0977 · 2006-02-22 00:00:00 — Det finns problem med att studenter med en masterexamen ska kunna tillgodoräkna sig motsvarande studier när de fortsätter på forskarutbildning. Risken med regeringens förslag, som jag ser det, är att en stor del av lärosätena kan införa krav på avlagd masterexamen för tillträde till forskarutbildningen för att enbart behöva finansiera tre av forskarstudentens fyraåriga utbildning. Jag anser att forskarutbildningen även fortsättningsvis ska vara , och ska inte finansieras i studiemedelssystemet. Vi har från sida en reservation tillsammans med de borgerliga partierna om att masterexamen i praktiken inte får bli ett antagningskrav för doktorandutbildningen. Kostnaden av doktorandutbildning ska inte flyttas till studenterna, och forskarutbildningen ska inte förkortas med . Det här är en viktig förbättring av regeringens proposition som vi föreslår och som jag också hoppas blir verklighet efter voteringen. De problem som vi från sida ser med regeringens proposition handlar framför allt om studentperspektivet, eller kanske avsaknaden av detsamma. Den av regeringen föreslagna examensstrukturen innebär alltså att forskarstudenter förväntas finansiera ett av sina år som doktorander genom studiemedel via tillgodoräknande av kurser på masternivå. Detta är enligt mitt sätt att se helt orimligt. Om man jämför med konsumentprisindex har studiemedlen i sjunkit . Vi anser att studiemedelssystemet behöver förändras i grunden, men först och främst bör rätten till studiemedel förlängas till 14 terminer i stället för de 12 som gäller och bidragsdelen höjas. Vi vill att ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om hur studiemedelssystemet kan anpassas till de förändringar man nu genomför i examensstrukturen, särskilt avseende studietidens längd. Det är väldigt synd att regeringen inte har lämnat några sådana förslag, att man inte har tagit konsekvenser i det man föreslår också för studiemedlen. En förutsättning för en politik som gynnar ett livslångt lärande och möjlighet till nya livschanser är ju ett finansieringssystem som ger studenter en verklig chans. I motsats till vad regeringen hävdar anser att de föreslagna förändringarna av utbildningssystemet också kräver förändringar av studiemedelssystemet. Målet med att införa masterutbildningar borde givetvis vara att många studenter ska välja att gå dem. Konsekvensen bör bli att fler studenter läser i stället för fyra. Om man vill ha en utveckling där många studenter har en masterexamen måste man också skapa incitament för en sådan utveckling. Regeringen menar att det inte finns någon anledning att utöka antalet terminer för vilka man kan få studiemedel eftersom alla utbildningar ryms inom tolv terminer. anser att regeringen här visar en industriell syn på utbildningen. Man vill att så många som möjligt ska utbilda sig på högskolenivå. Man vill öka direktövergången och genomströmningen. Men regeringen vill tyvärr inte alltid ge människor möjlighet att omskola sig. Som läget ser ut på dagens arbetsmarknad anser vi att samhället på alla sätt måste uppmuntra människor som tar initiativ och visar vilja att vidareutbilda sig eller omskola sig för att hitta en plats på arbetsmarknaden. Samhället har förväntningar på individer om att de ska vara flexibla på en dynamisk arbetsmarknad där trender vänder fort. Men då måste vi också ha ett studiemedelssystem som ger människor de möjligheterna. Den högre utbildningen i är avgiftsfri. Det har varit en av grundprinciperna för utbildningspolitiken. Rätten till utbildning ska inte styras av den egna plånbokens tjocklek. Regeringen och Socialdemokraterna har tyvärr visat sig beredda att luckra upp denna princip genom att öppna för att ta ut avgifter för studenter som kommer från länder utanför EU och EES-området. En sådan förändring vore mycket olycklig. Den mest omedelbara effekten blir antagligen att rekryteringen av icke-europeiska studenter minskar, något som faktiskt går stick i stäv med regeringens ambitioner om en internationaliserad högskola. finns också en uppenbar risk att avgifter kan införas även för svenska studenter. Erfarenheter från andra länder visar att avgifter för utländska studenter kan vara ett första steg på vägen mot avgifter även för egna studenter. Regeringen föreslår att regleringen om fördjupning i huvudämne tas bort. Regeringens förslag innebär dock alltför stora risker för utbildningens kvalitet som vi ser det. Det är viktigt att svensk högskoleutbildning även fortsatt håller hög klass. Det finns också ett särskilt värde i fördjupning och progression. motsätter sig därför regeringens förslag och anser att de centralt reglerade kraven om fördjupning i ett huvudämne om 60 poäng på kandidatexamen och 80 poäng på magisterexamen ska finnas kvar. Vi har här också en gemensam reservation med de borgerliga partierna där vi inte bara stödde en alliansreservation, ska jag säga till , utan hade ett eget motionsyrkande i frågan. Regeringen vill också att särskilda meritämnen införs. Förslaget innebär att kunskaper i matematik och andra moderna språk än engelska ska innebära tilläggspoäng vid antagning till högre utbildning. Anledningen till förslaget är att regeringen tycker att det är ett problem att så få elever väljer att läsa matematik och andra moderna språk än engelska eftersom dessa ämnen anses mer krävande än andra. anser inte att det här är ett bra förslag. Vi ser inte att det finns en anledning till att matematik eller ryska ska väga särskilt tungt vid antagning till en utbildning där kunskaper i dessa ämnen inte behövs. Det går emot principen att bara antagningskrav som är relevanta för utbildningen ska ställas på studenter. Vi förordar i stället att betyg i ämnen som krävs för särskild behörighet i antagningen till en utbildning ska ges högre poäng vid urval. Det är rimligt att betyg i ämnen som är relevanta för den utbildning man har sökt väger tyngre än de som inte har någon relevans. Vi har också en gemensam reservation med de borgerliga partierna om den här frågan. Ytterligare en gemensam reservation mellan fem partier handlar om områdeshögskoleprov. Jag tror att det är väldigt bra om kan utveckla fler sådana som kan ge bättre incitament och mäta förmågan hos varje individ att följa en sökt utbildning. Jag är dessutom glad att Socialdemokraterna och har gått med på våra förslag om att bevara HA-kvoten så att arbetslivspoäng även fortsättningsvis kan innebära ett poängtillskott när man gör högskoleprov samt vårt motionskrav om att se över lärarutbildningen ytterligare och hur den ska passa in i Bolognaprocessens struktur. Jag står därför bakom alla våra reservationer men yrkar nu bifall till reservationerna 3, 15, 19, 22 och 23 samt reservation 8 om avgiftsfrihet. 113 () replik: Jag skulle gärna vilja fråga lite grann om det här förslaget om att man inte ska få tillgodoräkna sig masterutbildningen som en merit när man söker till forskarutbildning. För mig är det nästan en orimlighet. Det måste väl alltid vara så att vi som politiker försöker uppmuntra studenterna att skaffa sig så djupa kunskaper som möjligt så att de kommer till forskarutbildningen så väl förberedda som möjligt. blir det en väldigt konstig inställning när ni säger att man kan få tillgodoräkna sig vissa delar, men man får inte anse det vara en merit. Jag förstår inte riktigt hur ni tänker. Jag förstod av tal att man var rädd att kostnaderna skulle skjutas över på den enskilde studenten. Men är det rätt väg att gå? Då är det väl bättre att göra som själva har föreslagit, att man ser över studiestödssystemet och hur det är anpassat till den här nya strukturen. Eller så kan man göra som både och har föreslagit, en ordentlig höjning av studiestödet så att vi inte får de här effekterna av ett minskat konsumtionsutrymme. Men hur tänker alltså ? Hur ska man kunna kontrollera en sådan här sak? 114 () replik: Visst är det bra om vi ger incitament till att skaffa sig djupare kunskaper och att vi ger de signalerna. Men man föreslår, vilket ni står bakom i propositionen, ett system där det i praktiken finns stor risk att många lärosäten kommer att kräva att studenterna har en masterexamen för att bli antagna till doktorandutbildningen. Det är de signaler som åtminstone jag har fått från ganska många lärosäten; det är så man har tänkt. Då är det ett väldigt dåligt förslag, och det är ett system som över en ganska tung börda på studenterna. har vi ändå hållit på det att doktorandutbildningen bekostas av andra system än studiemedelssystemet, genom utbildningsbidrag, stipendier eller doktorandtjänster. Jag tycker att det är fel att föreslå något sådant som man inte tar konsekvenserna av sitt förslag. Jag kan mycket väl tänka mig en större reformering av studiemedelssystemet och en höjning av studiemedlen. Det hoppas jag att vi kan diskutera framöver. Men man måste åtminstone göra den här förändringen så att vi inte försätter studenterna i en svår ekonomisk situation. 115 () replik: Då vill jag bara påminna om att forskarutbildningen enligt förslaget är fyraårig och att det är mycket möjligt att man är behörig att söka forskarutbildningen efter avslutad magisterexamen. Tillgodoräknandet är något som varje enskild student själv bestämmer om man vill söka för delar av masterutbildningen. Forskarutbildningen är fyraårig. Jag tycker att ger uttryck för en ganska negativ uppfattning om våra högskolor och universitet att de skulle se på den snäva ekonomiska vinningen. Den erfarenhet jag har är att man är väldigt noga med att plocka ut dem som man verkligen tror kan klara av forskarstudierna på ett bra sätt och också bli duktiga forskare. Det är det som är det vägledande för universiteten och högskolorna. Jag är gärna med på att diskutera studiestödssystemets anpassning när vi vet mer om söktryck kring . Som jag sade tidigare ser jag gärna en rejäl höjning av totalbeloppet i studiemedlet. 116 () replik: Enligt det förslag som ligger är man formellt behörig att söka doktorandutbildning efter avslutad magisterutbildning. Det finns ingenting i propositionen som säger att man inte får säga att man kräver att det är avslutad masterexamen som gäller. Jag vet inte vilka bevekelsegrunder som kan ligga bakom lärosätenas inriktning om de skulle välja något sådant. Det behöver inte vara ekonomi. Det kanske har att göra med annat. Men jag tror inte att man får naiv. Det finns en stor risk att det blir negativt för studenter. Det är det som är problemet med den proposition som regeringen har lämnat tillsammans med . Det är bådeoch. Man har tagit ett litet steg, men inte fullt ut. Man föreslår men har kvar magister. Man säger fyraårig doktorandutbildning, men vissa kan få den och tillgodoräkna sig det man hade på grundläggande nivå. Det är ett sammelsurium som inte är stringent och bra. Det är framför allt inte ett uttalat studentperspektiv. (forts. 17 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU11 Utökad möjlighet för Säkerhetspolisen att inhämta information i verksamhet för personskydd Punkt 1 (Utökad möjlighet att inhämta information) 1. utskottet 2. res. 1 (c) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 20 för res. 1 14 för res. 2 265 avstod 50 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 266 för utskottet 18 för res. 1 16 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 41 fp, 29 kd, 22 v, 1 - För res. 1: 18 c Avstod: 1 s, 1 m, 13 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU12 Nationell alkoholhandlingsplan Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (kd) Votering: 269 för utskottet 29 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 41 fp, 22 v, 18 c, 13 mp, 2 - För res. 1: 29 kd Frånvarande: 15 s, 11 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 3 (Alkoholpolitikens huvudinriktning) 1. utskottet 2. res. 6 (c) 3. res. 7 (mp) Förberedande votering: 18 för res. 6 14 för res. 7 268 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 197 för utskottet 18 för res. 6 85 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 41 fp, 6 kd, 20 v, 1 - För res. 6: 18 c Avstod: 1 s, 45 m, 23 kd, 2 v, 13 mp, 1 - Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 8 (Alkoholfri uppväxt) 1. utskottet 2. res. 12 (kd, m, fp, c) Votering: 167 för utskottet 133 för res. 12 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 22 v, 13 mp, 2 - För res. 12: 45 m, 41 fp, 29 kd, 18 c Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 11 (Ålderskontrollen vid försäljning av folköl) 1. utskottet 2. res. 15 (v) Votering: 249 för utskottet 22 för res. 15 29 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 45 m, 41 fp, 1 v, 18 c, 13 mp, 1 - För res. 15: 21 v, 1 - Avstod: 29 kd Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 20 (Tvångsvård av gravida kvinnor med missbruksproblem) 1. utskottet 2. res. 22 (kd, m, fp, c) Votering: 168 för utskottet 132 för res. 22 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 22 v, 1 c, 13 mp, 2 - För res. 22: 45 m, 41 fp, 29 kd, 17 c Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 29 (Åtgärder mot illegal alkoholhantering) 1. utskottet 2. res. 26 (m, fp, c) Votering: 166 för utskottet 102 för res. 26 30 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 22 v, 13 mp, 2 - För res. 26: 45 m, 40 fp, 17 c Avstod: 1 s, 29 kd Frånvarande: 14 s, 10 m, 8 fp, 4 kd, 6 v, 5 c, 4 mp Punkt 32 (Gårdsförsäljning m.m.) 1. utskottet 2. res. 31 (m, c) Votering: 219 för utskottet 75 för res. 31 1 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 32 fp, 26 kd, 22 v, 9 mp, 2 - För res. 31: 45 m, 7 fp, 1 kd, 18 c, 4 mp Avstod: 1 kd Frånvarande: 16 s, 10 m, 9 fp, 5 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. LU16 Den europeiska exekutionstiteln för obestridda fordringar Kammaren biföll utskottets förslag. LU17 Elektroniskt ansökningsförfarande i inskrivningsärenden, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 Sjö- och kustövervakningsfrågor Punkt 2 (och Försvarsmakten) 1. utskottet 2. res. 1 (m) Votering: 252 för utskottet 45 för res. 1 1 avstod 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 40 fp, 28 kd, 22 v, 18 c, 12 mp, 2 - För res. 1: 45 m Avstod: 1 mp Frånvarande: 14 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Övervakning av sjötrafiken) 1. utskottet 2. res. 2 (kd) Votering: 264 för utskottet 27 för res. 2 6 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 130 s, 40 m, 41 fp, 22 v, 18 c, 12 mp, 1 - För res. 2: 27 kd Avstod: 3 m, 2 kd, 1 mp Frånvarande: 14 s, 12 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp, 1 - Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU5 Vissa personalfrågor i Försvarsmakten Punkt 1 (Anställningsformer) 1. utskottet 2. res. 1 (c, m, fp, kd) Votering: 164 för utskottet 133 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 127 s, 22 v, 13 mp, 2 - För res. 1: 45 m, 41 fp, 29 kd, 18 c Frånvarande: 17 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp Punkt 3 (Diskriminering och trakasserier) 1. utskottet 2. res. 2 (c, m, fp, kd) Votering: 165 för utskottet 133 för res. 2 1 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 21 v, 13 mp, 2 - För res. 2: 45 m, 41 fp, 29 kd, 18 c Avstod: 1 s Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 7 v, 4 c, 4 mp Punkt 4 (Försvarshögskolan) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 275 för utskottet 24 för res. 3 1 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 129 s, 44 m, 41 fp, 29 kd, 18 c, 13 mp, 1 - För res. 3: 1 m, 22 v, 1 - Avstod: 1 s Frånvarande: 14 s, 10 m, 7 fp, 4 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Hemvärnspersonal) 1. utskottet 2. res. 4 (c, m, fp, kd) Votering: 165 för utskottet 131 för res. 4 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 128 s, 22 v, 13 mp, 2 - För res. 4: 45 m, 40 fp, 28 kd, 18 c Frånvarande: 16 s, 10 m, 8 fp, 5 kd, 6 v, 4 c, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § (forts. från 15 §) Ny värld ny högskola (forts. UbU3) 117 (): Den svenska högskolans uppdrag är mångfasetterat. I detta uppdrag speglas historien, nutiden och framtiden. En del av detta uppdrag är utbildning med rötter i medeltidens kunskapsöverföring. En annan del är forskning, som är den moderna tidens sökande efter ny kunskap. Utbildning och forskning bildar bas för det uppdrag som nutiden har formulerat, nämligen att högskolan ska vara en aktiv part i det livslånga lärandet. Det uppdraget kräver öppenhet och lyhördhet för den enskilde studentens och det omgivande samhällets förväntningar och krav. Den öppna högskolan har blivit ett positivt begrepp som omfattas av många som har känt sig vara mycket långt från högskolan. debatterar vi här i förutsättningarna för den svenska högskolan att möta framtidens krav och förväntningar. Vi har ju upplevt en fantastisk utveckling i vår omvärld. Antalet demokratiskt styrda länder har ökat dramatiskt. Informations- och kommunikationsteknik har utvecklats i en rasande fart. var det inte många som hade varit ute på Internet. lever vi i en värld som av många beskrivs som en global by. Det är till denna värld vår högskola måste förhålla sig. Den gör det gemensamt med övriga högskolor i genom Bolognaprocessen. Målet är uppställt. Det är att de europeiska länderna ska ha skapat ett europeiskt område för högre utbildning. Det är ett djärvt mål som kräver stora och genomgripande förändringar av de olika europeiska högskolesystemen. Det kräver bland annat att en tydlig och internationellt jämförbar examensstruktur kommer till stånd. Regeringens lagförslag, som vi har på bordet om beskrivning av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå motsvarar väl detta krav. Detta är en stor och mycket viktig högskolereform. Det är en process som för att lyckas måste drivas tillsammans av oss politiker, av universitet och högskolor och av studenter. Vi socialdemokrater anser att det är mycket väsentligt att samarbetet grundas på ett grundmurat förtroende för lärosätenas förmåga och ansvar för att garantera att alla utbildningar som leder till examen innehåller fördjupade studier. ska ansvaret ligga på oss i riksdag och regering för att tillskapa ramverket för den nya examensstrukturen. Därför anser vi att de centralt reglerade kraven på fördjupning på 60-poängsnivå i huvudämne eller kunskapsområde för kandidatexamen och 80-poängsnivå för magisterexamen bör tas bort. Genom att ta bort dessa centralt reglerade krav underlättar vi för de enskilda lärosätena att på ett flexibelt sätt bygga upp utbildningar som motsvarar aktuella behov och krav. För den enskilde studenten innebär detta en trygghet därför att möjligheten att hitta en anställning efter examen ökar om examens innehåll är aktuellt och motsvarar samhällets behov. Högeralliansen har i debatten fått det här att framstå som om all fördjupning ska försvinna. Så är det naturligtvis inte. Frågan gäller om innehållet ska vara centralt reglerat eller om lärosätena ska ges det ansvaret. Vi väljer att fortsätta i spåret att ge det enskilda lärosätet ökad frihet och ökat ansvar. Jag är mycket förvånad över att samma personer som med emfas brukar stå i denna talarstol och tala om den akademiska friheten inte känner några som helst besvär av att gå in så detaljerat och styra vad innehållet i lärosätenas utbildningar ska vara. En ny examen, masterexamen, tillkommer i högskolans examensstruktur. Den innebär stora utvecklingsmöjligheter för det enskilda lärosätet och den enskilde studenten. Naturligtvis behöver en ny examensform tid att utvecklas och mogna fram, men målet är att denna examen ska förbereda för yrken som har krav på mycket kvalificerad kompetens. Därför är det naturligt för oss att säga att masterexamen ska angränsa till forskarutbildning. Den bör också kunna vara forskningsförberedande. Om en utbildning ska vara forskningsförberedande så innebär det med nödvändighet att den bland annat kan innehålla kurser i olika forskningsmetoder. Naturligtvis ska det vara möjligt för den student som efter masterexamen vill fortsätta med en forskarutbildning att tillgodoräkna sig de kurser som även finns på forskarutbildningsnivå. Och naturligtvis måste en avlagd masterexamen vara en merit. Det är märkligt att som ni framhåller att det ska finnas meriterande ämnen och kurser på gymnasienivå för högre studier ska inte en examen på avancerad nivå inom högskolan meritera för vidare studier. Jag skulle gärna i replikskiftet vilja ha en förklaring till den inställningen. Den nya examensstruktur som omfattar grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå innebär att dagens yrkesexamina måste ses över för att kunna placeras på rätt nivå i strukturerna. Det är ett stort och genomgripande arbete. Vissa yrkesexamina är mer komplicerade att nivåbestämma än andra. Den nya lärarutbildningen är en sådan. Den har ett stort antal inriktningar och kompetensprofiler och olika poängomfattningar. Det är därför nödvändigt att lärarutbildningens inplacering i den nya strukturen ges mer tid för övervägande och eftertanke. Det väsentliga är att den nya sammanhållna lärarutbildningen förblir just sammanhållen. I samband med att regeringen nu gör en översyn av de olika utbildningarna tycker vi att det är naturligt att det som har diskuterats länge nu blir verklighet, nämligen att civilekonomutbildningen inrättas som yrkesexamen som civilingenjörs- och arkitektexamen förlängs till studier. I denna högskolereform ger vi universiteten och högskolor med vetenskapsområde rätten att utfärda masterexamen. Vi kommer således att ha fler högskolor som har rätten att utfärda magisterexamen men som inte kommer att ha rätten att utfärda masterexamen då reformen genomförs. Det är oerhört väsentligt att dessa högskolor utan vetenskapsområde ges möjlighet att efter ansökan, prövning av den vetenskapliga kvaliteten och godkännande ges examinationsrätt för masterutbildning inom rimlig tid. Och vad är då rimlig tid? Jo, jag skulle vilja uttrycka det så att det är den tid som krävs för att förhindra att vårt högskolesystem separeras i ett A-lag, där de nya, framtidsinriktade, kvalificerade utbildningarna finns, och ett B-lag, som sitter fast i en gammal struktur, och där B-laget ser sin välutbildade personal drabbas av en inlåsningskänsla som får dem att lämna för mer spännande arbetsuppgifter som svårigheterna att rekrytera ny kvalificerad personal ökar i takt med svårigheterna att rekrytera studenter. Hamnar en högskola i den situationen blir det svårt att leva upp till förväntningarna och kraven på att man ska vara en tillväxtfaktor. Med andra ord, en rimlig tid är inte särskilt lång. Jag ska nu avsluta med att säga att Bolognaprocessen ger oss en ny högskola för en ny värld. ligger högskolans roll i det livslånga lärandet fast. Ska högskolan kunna spela den rollen krävs instrument för att motverka den sociala snedrekryteringen även . De tillträdesregler som vi har är kanske det viktigaste av dessa instrument. Det är därför väsentligt att de inte förändras .