prot · GU0914 · 2006-10-24 00:00:00 — Migrationsfrågan kom upp mest som ett initiativ av den spanske premiärministern givet det läge som är akut och som vi nu ser mellan och . Det var helt kopplat till detta. Detta gör inte att synpunkter inte är viktiga eller att det är frågor som inte bör diskuteras, men det var inte alls det som var ingången till frågan just den här gången. 64 (): Nej, brukar kritiseras för att han står bakom ordförandelandet. Det är precis den strategin som du har valt . Du har alltså lärt av . agerande brukar vara väldigt starkt just mot människosmuggling och när det gäller trafficking och prostitution och hur kvinnor, pojkar och flickor lockas av hallickar till ett lyckligare liv inom EU. I själva verket blir de våldtagna och tvingade ned i källare där de sedan får sälja sina kroppar. Det brukade tidigare agera mot i alla sammanhang. Vi var stolta över att vi flyttade fram positionerna inom EU. Därför tycker jag att man på sådana här informella EU-möten också ska passa på att ta upp sådana frågor när de kommer upp. Det tycker jag att du borde ha gjort i det här sammanhanget. 65 Statsminister (): Jag får notera det då. Jag vill i alla fall säga att det inte är så att varje fråga om mänskligt tillkortakommande kommer upp varje gång. Det var inte heller någon annan som tog upp dessa frågor och diskuterade dem den här gången. De kan säkert återkomma . Men vi kommer att få ett väldigt otympligt Europasamarbete om allt som vi över huvud taget tycker är angeläget alltid ska sägas av alla vid varje möte. Då får toppmötena till att börja med bli längre, och det tror jag inte vore lyckligt. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 10 § Ny företrädare i Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för ny företrädare i har från inkommit bevis om att () utsetts till ny företrädare i fr.o.m. sedan () avsagt sig sitt uppdrag. har denna dag granskat beviset för den nya företrädaren i och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. 11 § Meddelande om val vice talmannen meddelade att val till svenska delegation skulle äga rum . 12 § Anmälan om namnändring vice talmannen meddelade att () ändrat namn till . 13 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2006/07:8 Till Interpellation 2006/07:8 Human flyktingpolitik av () Interpellationen kommer att besvaras Skälet till dröjsmålet är för kort handläggningstid. () Enligt uppdrag 2006/07:11 Till Interpellation 2006/07:11 Public service av () Interpellationen kommer att besvaras som kommer att meddelas . Skälet till dröjsmålet är att interpellationen bör besvaras av en ordinarie kulturminister. Utbildnings- och () Enligt uppdrag och rättschef 14 § Svar på interpellation 2006/07:12 om svenskt uran till kärnvapen 66 Näringsminister (): har frågat miljöminister hur han kommer att ställa sig till uranbrytning i . Vidare har frågat vilka åtgärder miljöministern är beredd att vidta för att förhindra att uran från gruvor i hamnar i engelska eller franska kärnvapen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Prospektering efter och brytning av uran regleras av minerallagen och av ett stort antal andra lagar där de viktigaste är , kulturminneslagen, kärntekniklagen och strålskyddslagen. Anläggningar för brytning av uranhaltigt material ska tillåtlighetsprövas av regeringen enligt . Vid sådana prövningar har också kommunen vetorätt, det vill säga att regeringen endast får tillåta verksamheten om kommunfullmäktige i den kommun där en uranfyndighet ska brytas har tillstyrkt detta. Läget i vårt land är sådant att några företag redan har fått undersökningstillstånd med uran som förstahandsval. Syftet med undersökningstillstånd är att det ska möjliggöra fynd av en malm som kan utvinnas. Ett undersökningstillstånd ger sökanden ensamrätt till ett område. Därefter krävs ytterligare tillstånd för att komma i gång med arbetet. Jag vill framhålla att det svenska regelverket ställer höga krav och innebär en omfattande och noggrann prövning av eventuella tillstånd till uranbrytning. Grundläggande förutsättningar för en bearbetningskoncession är att fyndigheten ska kunna tillgodogöras ekonomiskt och att fyndighetens belägenhet och art inte är olämplig. Endast projekt som därutöver klarar av att möta mycket högt ställda säkerhets- och miljökrav kan över huvud taget övervägas. Varje ansökan bereds på egna meriter, och jag kan inte föregripa resultatet av en sådan prövning. Uran i olika former hanteras i vårt land. Uranhantering omgärdas av ett rigoröst regelverk; exempelvis innehåller Euratomfördraget såväl regler som tillsyn som garanterar att uran endast används för avsett ändamål. Uran som förs ut från är per definition endast avsett för civilt, fredligt syfte i enlighet med åtaganden under icke-spridningsfördraget och kontrollavtalet med . Detta innebär att uran från , till exempel i form av kärnbränsle från kärnbränslefabriken i eller uran från eventuellt tillkommande svenska gruvor, inte kan komma till användning i engelska eller franska kärnvapen. 67 (): Jag ber att få tacka näringsminister för svaret på mina två frågor om hur ministern kommer att ställa sig till uranbrytning i och om vilka åtgärder som ministern är beredd att vidta för att förhindra att uran från gruvor i hamnar i engelska eller franska kärnvapen. Jag måste säga att svaren är oroande. är det en kapplöpning om att få bryta uran på allvar i . Det finns självfallet vissa grundläggande förutsättningar, som näringsministern beskrev. Det ena är att fyndigheten ska kunna tillgodogöras ekonomiskt, och det andra är att fyndighetens belägenhet och art inte är olämplig, som vi hörde. Det är den ekonomiska delen som är oroande just . Det är priset som har gjort att efterfrågan på tillstånd har ökat. har priset på uran tredubblats och ibland, sägs det, fyrdubblats. Uran är alltså nu ekonomiskt lönsamt att bryta, och intressenter står i kö. Enligt geologiska undersökning ligger det under marken och bara väntar på att någon ska få tillstånd att bryta. Anledningen till att priset går upp är att det ska byggas fler kärnkraftverk. 20 reaktorer i elva länder i är under byggnad, och 150 nya reaktorer är på planeringsstadiet alla är dock inte beslutade. Här i har vi ett 40-tal undersökningstillstånd för att leta efter uran. Fyra företag står för 21 ansökningar, och de har angett just uran som huvudskäl för prospektering i . Näringsministerns svar på fråga 1 är att varje ansökan bereds på egna meriter och att hon inte vill föregripa resultatet av en sådan prövning. Det tyder jag så att det inte är något principiellt nej till uranbrytning i från näringsministern. Partikollegan i näringsutskottet säger däremot i gårdagens att inställning är att det inte ska brytas något uran i . Det verkar råda delade meningar inom om uranbrytningen, eller också har inte fått veta att är på väg att svänga i den här frågan som man har gjort i frågan om kärnkraften. Ett av de fyra företag som har fått tillstånd att leta efter uran är . Företagets vd sade hoppfullt till TT apropå uranbrytning och den nya regeringen att den i alla fall sagt att den inte tänker stänga någon mer kärnkraftsreaktor och att saker och ting ändras fort inom politiken, så han säger sig åtminstone veta att chansen kommer . Det låter på näringsminister svar på min fråga som om det som ser som en chans kan komma att bli verklighet, och det är en chans som vi i ser som en stor risk. När gruvbolagen vädrar morgonluft på grund av den nya regeringen har vi andra all anledning att vara misstänksamma. Jag tycker att näringsministerns svar öppnar för det. 68 Näringsminister (): Jag tror att det är väldigt viktigt att det finns en grundläggande lagstiftning i sådana här frågor. Jag tycker att det är bra att tar upp frågan. Man kan också notera att det har funnits en bred enighet i kring att vi ska ha en grundläggande lagstiftning som innehåller rättigheter för dem som vill bryta uran, rättigheter för markägare och även prövning utifrån miljöskäl, kulturskäl och andra skäl. Jag tror att det är väldigt viktigt att det finns en sådan grundläggande lagstiftning att luta sig emot. Då blir det de regelverken som vi som ministrar har att hålla oss till när vi ska pröva den här typen av tillstånd. Det finns en mycket tydlig ordning för hur vi hanterar detta. Det första är att ge undersökningstillstånd, och då är det minerallagen som gäller för den grundläggande prövningen. Sedan kommer det till undersökningsarbete och annat, och då har vi den övriga lagstiftningen som är miljöbalk, kulturminneslag, terrängkörningslag, kärntekniklag och annan lagstiftning som gäller för prövning. Vi har gjort en ganska ordentlig kappa runt den här typen av verksamhet därför att vi vill värna miljön och också vara säkra på att det blir en rättssäker prövning. Det är för övrigt den ordning som vi försöker hävda inte bara här i utan också i andra sammanhang. I FN, i EU och i andra sammanhang försöker vi gå vägen fram via lagstiftning och tydliga regelverk. Det handlar inte om att jag tycker olika saker, utan den här lagstiftningen har fattat beslut om, det här ramverket har jag att hålla mig till och det är också det som jag ska följa. Jag kan konstatera att vi har prövat en del undersökningstillstånd, och där har man fått tillstånd efter den lagstiftning som har gällt. Om det sedan kommer till brytning eller inte har vi inte sett . Vi ska också veta att uranhalten i den malm som vi har här i är relativt låg. Det som vi har prövat och det jag ska ta ställning till är de ansökningar som finns och den lagstiftning som finns. Jag tror också att inser att det är rätt bra att vi har det här tydliga regelverket så att det också finns möjlighet att rättssäkert pröva allehanda ansökningar som kommer in oavsett om det handlar om uran eller annat. Jag kan notera att det har funnits en bred enighet också från när det gäller den här lagstiftningen. 69 (): Det är naturligtvis bra att det finns en rigorös lagstiftning som reglerar detta, och visst har det funnits en bred politisk enighet här. Dock var din företrädare, , som hade hand om just de här frågorna tidigare, väldigt kategorisk och sade nej till brytning av uran. Man kan möjligen tycka att det är lite av att sitta på två stolar om man säger att man vill ha tillstånd att leta efter uran. Vad ska man med uran till om man inte ska bryta det? Jag noterar i alla fall att din företrädare var mycket tydlig med att vi inte ska bygga ut kärnkraften i och att vi inte vill medverka till att uran bryts och kan komma på avvägar och användas i kärnstridsspetsar eller på annat sätt. Därför var hon väldigt tydlig på punkten att säga nej. Jag fick inte något riktigt svar på om min tolkning av det svar som du ger var rätt. Jag tolkar det så att varje ansökan bereds på egna meriter, och då kan du inte föregripa resultatet av en sådan prövning. Det är så om man, mot förmodan påstår jag, kan garantera en säker brytning. Det handlar ju om väldigt många olika saker. Det handlar också om människor som hanterar själva uranbrytningen i så fall. Om man kan få sådana garantier har du inga andra invändningar mot att man bryter uran än om man bryter någonting annat. Är det rätt uppfattat? 70 Näringsminister (): Jag tror att ska vara väldigt glad över att vi som statsråd har att följa en viss lagstiftning och att vi inte föregriper den hantering som följer av de här ansökningarna. Ska vi ha ett rättssäkert samhälle är det väldigt viktigt att den lagstiftande församlingen vet att vi som ministrar följer den hanteringen. Det är precis därför som jag inte ska föregripa den delen. Det jag då vill påpeka är att, som jag sade tidigare, det finns en mycket rigorös lagstiftning när det gäller mineralhanteringen. Jag har nämnt alla de lagstiftningsdelar som till exempel uranbrytning ska prövas under. Det är inte för inte som vi har den här starka lagstiftningen. Vi vill vara säkra på att vi klarar en bra malmbrytning, men vi vill också ha miljösäkerhet och kunna skydda viktiga kulturminnen och så vidare. Vi ska också ha en rättssäker process där de som ansöker om tillstånd faktiskt vet vilken lagstiftning man har att hålla sig till. Jag tror att i grunden ska vara väldigt glad över att de här tydliga ramverken finns. Spridningen följer också sitt regelverk. Det är icke-spridningsfördraget som reglerar spridningen av den här typen av material. Euratom kontrollerar att kärnämnen inte hamnar på avvägar. Vi vet att det här regelverket finns. Vi får bara använda det till fredliga ändamål, och det finns också de som kontrollerar det. Jag tror att vi i grunden har byggt upp ett bra system för detta. Sedan må vi ha olika personliga åsikter om de här olika delarna, men vi har att pröva så att alla de som är inblandade, miljövänner, kommuner, enskilda företag, markägare och andra, vet att den här lagstiftningen gäller och tillämpas och att regeringen följer den precis på det sätt som har menat. 71 (): Jag noterar i alla fall att det har skett en omsvängning i svensk politik när det gäller inställningen till brytning av uran när man jämför med det svar vi har fått av tidigare statsråd. Jag noterar också att inte är helt överens om man ska göra detta eller inte. Då tänker jag på det som , som sitter i näringsutskottet för , sade till . Jag tror nog att jag kan nöja mig med det svaret. Jag har nog ganska tydligt förstått näringsministerns inställning. 72 Näringsminister (): Jag kan bara notera att det är som har gett tillstånd i de prövningar som gäller minerallagen. Hon satt i regeringen . Det är, precis som säger, lite konstigt att ge prövningstillstånd och sedan vara så kategorisk i nästa steg. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi håller oss till det här regelverket. Jag kan bara konstatera att det är många som är intresserade, men jag konstaterar också att uranbrytning, som man anger som första skäl, kan leda till andra fyndigheter. Vi kan behöva kunskapen om det finns uran i malmkroppen av andra orsaker. Det är rätt viktigt att vi ser att även om man söker tillstånd för uranbrytning har man tillstånd för alla andra delar. Vid många tillfällen har man hittat andra som har varit brytningsvärda, och det har också lett till brytning. Det finns väldigt många fall där man söker tillstånd i början men som aldrig leder till någon brytning. Det krävs ganska mycket för att det i nästa steg ska leda till en brytning. Sedan vill jag också påminna om att kommunerna har vetorätt i sådana här ärenden. Om kommunerna inte godkänner en sådan brytning har man möjlighet att stoppa den, och det är en ganska stark lagstiftning som vi har i . I grunden tror jag att vi är överens om att vi ska utveckla regelverket så att vi skyddar miljön, enskilda intressen och också framtida generationers intressen. Också statsråd har att följa detta. Sedan är både du och jag angelägna om att vi ska ha en god miljö framöver. Det finns mycket tydligt angivet i tillståndsprövningen att miljön är en viktig del i granskningen av de ansökningar som sker. Vi får hjälpas åt för att klara ut den delen och se till att denna garant tillförsäkras framöver också. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2006/07:13 om allas rätt till egen bostad 73 Statsrådet (): har ställt en interpellation till miljöminister angående allas rätt till egen bostad. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som har ansvar för bostadsfrågorna och därmed ska besvara frågan. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka de ekonomiskt utsatta gruppernas möjligheter att få en egen bostad, om jag kommer att vidta åtgärder för att skärpa hyresvärdarnas skyldighet att ta sin del av ansvaret då det gäller att tillgängliggöra bostäder även för dessa grupper samt om jag kommer att ta något initiativ för att göra det möjligt för en hyresgäst som nekas ett förstahandskontrakt att överklaga ett sådant beslut. Låt mig inledningsvis klargöra att jag anser det angeläget att alla, och särskilt då ekonomiskt utsatta hushåll, får en egen bostad. Däremot är jag inte överens med interpellanten när det gäller de medel som han föreslår. När det gäller den första frågan, om hur man kan stärka de ekonomiskt utsatta gruppernas möjlighet att få en egen bostad, vill jag hänvisa till vad regeringen säger i budgetpropositionen : Regeringen delar uppfattningen att det finns hushåll som kan behöva stöd av det allmänna för att ordna en egen bostad. Frågan om i vilken form ett sådant stöd ska ske behöver dock beredas ytterligare. Regeringen avser att återkomma till med ett mer precist förslag till hur ett sådant stöd ska utformas. Så skrev vi alltså i budgetpropositionen. Varje fastighetsägare strävar efter att hyra ut sina lägenheter det tror jag att och jag kan vara överens om. En tom lägenhet ger inga intäkter. Att bedriva företagsamhet är dock alltid behäftat med risktagande. När det gäller bostadsuthyrning står det därför varje hyresvärd fritt att bestämma kriterier för urvalet av hyresgäster, så länge dessa inte är uppenbart diskriminerande. Krav på att en hyresgäst ska ha tillräckligt god inkomst för att betala hyran, liksom en önskan om att hyresgästen också ska vilja betala sin hyra kan inte betraktas som diskriminerande. Även kommunalt ägda bostadsföretag tillämpar sådana krav. Jag har inga planer på att införa någon skyldighet att hyra ut bostäder till ekonomiskt utsatta grupper. Hyresvärdar är inga myndigheter eller förvaltningar. Tanken att hyresvärdars beslut om att inte anta en viss person som hyresgäst skulle kunna överklagas framstår som främmande för svensk rättstradition. När det handlar om diskriminering finns möjlighet att anmäla detta, vilket däremot är rimligt. Såväl Fastighetsägarna som de allmännyttiga bostadsföretagens organisation, , arbetar med etiska riktlinjer, och det har förekommit att Fastighetsägarna har uteslutit privata hyresvärdar som inte uppfyller de krav som organisationen ställer på en seriös medlem. Regeringens uppdrag är att se till att fler människor som kan och vill arbeta också ska ha möjligheter att försörja sig genom eget arbete. Vårt övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag och att därigenom bryta utanförskapet. Genom detta ökar människors möjlighet att skaffa en egen bostad. Vad det allmänna kan göra är att på olika sätt stödja ekonomiskt utsatta hushåll så att de får en rimlig betalningsförmåga och att det inte upplevs som en ekonomisk risk för en hyresvärd att ha dem som hyresgäster. Detta sker genom bostadsbidrag och rätten till socialbidrag. Jag har, fru talman, också hänvisat till att regeringen avser att återkomma till med ett mer precist förslag till hur ett nytt stöd ska utformas. 74 (): Jag vill börja med att tacka för svaret på interpellationen om allas rätt till bostad. När jag lämnade in interpellationen var det inte bestämt vilket statsråd som skulle ansvara för bostadsfrågorna, och vi fick då utgå ifrån att det var och därmed miljöminister som hade ansvaret. vet vi att det är statsrådet som är ansvarigt statsråd, och därmed kommer jag fortsättningsvis naturligtvis att vända mig till dig med interpellationer och frågor om bostadspolitiken. Jag vill också tacka för svaret att delar uppfattning med om att det är angeläget att alla, och särskilt ekonomiskt utsatta personer, får en egen bostad. Tyvärr ser vi dock att möjligheterna för dessa utsatta personer att få en egen bostad och ha rätt till en egen bostad har försämrats redan tidigare och försämras genom att flera bostadsbolag, som de exempel jag angett i interpellationen, stänger ute personer med socialbidrag och personer med olika former av funktionshinder. Det måste ju ändå anses som diskriminerande att utestänga hushåll med socialbidrag från rätten att hyra en bostad. Vi ser också exempel på att även allmännyttan tar bort sitt ansvar och tar bort sina direktiv om det kommunala sociala ansvaret i att hjälpa utsatta personer att få en bostad. Många personer i våra kommuner i landet det gäller inte enbart storstäder som utan i övriga delar av landet också utestängs från rätten till bostad och får ingen hjälp alls. Om de får någon hjälp så får de hålla tillgodo med mycket provisoriska lösningar eller, vilket händer och är något vi ser exempel på i de flesta kommuner i landet, skapas situationer där människor lever som uteliggare. Mot detta har inte regeringen, som gått till val på att få bort utanförskapet, något konkret förslag på hur rätten till bostad ska stärkas. I stället försämras möjligheterna till en billig hyresrätt för bostadslösa då regeringen tar bort investeringsstöd och räntebidrag till nybyggnation av hyresrätter. Denna fråga har också en social dimension. Det bör övervägas att rätten till bostad skrivs in i socialtjänstlagen, vilket skulle göra att bostadslösa och utsatta personer utanför bostadsmarknaden stärker sin rätt att få hjälp i sin kommun till ett boende. Det skulle också ge kommunerna i landet tillsammans med bostadsföretagen ett gemensamt ansvar att tillgodose allas rätt till bostad. menar också att detta eventuella risktagande kan delas mellan staten och kommunerna genom ett riskkapital för att garantera rätten till bostad för ekonomiskt och socialt utsatta personer och hushåll. 75 Statsrådet (): Tack, , för ett intressant inlägg och en intressant interpellation som andas omsorg om svaga och utsatta. Jag tror att och jag har samma utgångspunkt: Det är den gruppen som vi måste ta sikte på att ge särskilt stöd. För att få fram fler bostäder tror jag att det har varit negativt för bostadsproduktionen i att vi har haft en bostadspolitik som har varit uppbyggd runt en växande flora av tillfälliga subventioner till bostadsbyggande i stället för långsiktigt goda förutsättningar som gör att vi får en mera reguljär produktion. Låt mig bara som exempel på den politik som har varit ta det som själv nämner, nämligen investeringsbidragen. De hade den förra regeringen bestämt skulle upphöra . Men strax före valet lade man fram ett förslag om att förlänga det här stödet till . Hur många bostäder tror att man hinner bygga med så kort startsträcka? Det är det här som har varit förödande: In med nya subventioner, bort och in igen. Bostadsbyggande är ju en oerhört långsiktig verksamhet som måste kunna överblickas, och man måste ha goda planeringsförutsättningar. Vår ambition är att nu ersätta de tillfälliga stöden med riktade stöd till de riktigt svaga grupper som behöver hjälp in på marknaden. Det andra är långsiktigt goda förutsättningar för låga kostnader i den löpande driften och att hyrorna kan hållas nere genom en god konkurrens så att det byggs mer. Det tror jag principiellt är en mycket viktig förutsättning. Vi har alltså avsatt i budgeten för just den här typen av stöd till svaga grupper, för att de ska kunna komma in på bostadsmarknaden. Vi har däremot inte preciserat exakt hur pengarna ska användas. Vi har ju sett att den förra regeringen föreslog någon typ av statlig kreditgaranti. Det är säkert ett bra förslag. Vi har inte förkastat det på något sätt. Men vi tror att man måste titta lite bredare. Det kanske finns ännu bättre och smartare sätt. Det kanske inte är alla som kan eller vill köpa sin bostad och behöver en kreditgaranti. Vi kanske också måste ha olika sätt att stödja dem som vill in i en hyresrätt, till exempel. Jag tror att säkert kan delta i en sådan här debatt igen när vi har lagt fram det förslag som vi snart kommer att göra om hur de ska användas för att stärka de utsattas position på bostadsmarknaden. 76 (): Jag ser fram emot kommande debatter kring alliansens bostadspolitik. Jag vill först naturligtvis säga att ökade krediter och möjligheterna att lättare låna pengar till bostad inte hjälper den utsatta människan och den grupp av människor som vi pratar om i den här interpellationsdebatten.