prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — Det gjorde inte den förra regeringen, och den här regeringen har också svårt att ge sådana besked även om vi som kommer från den regionen skulle önska det. Det är till och med utlandsägande i de bolagen. Det skulle kanske skapa en fullständigt kaotisk konkurrenssituation. Idén att till viss del styra med de statliga bolagen är väl bra, men det finns nackdelar också. Det här är en fråga som verkligen är viktig för skogsindustrin, annars kommer många flera områden i att bli glesbygd snart. Vi har redan som har kastat in handduken, och det är inte bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § Allmän miljö- och naturvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2006/07:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2006/07:1 delvis och redog. 2005/06:RRS23). 63 (): Åhörare och ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet! Välkomna till den här debatten om miljöpolitiken! Underlaget för debatten är budgeten för allmän miljö- och naturvård. Som ni själva känner är miljöpolitiken väldigt het , och det gäller i synnerhet klimatfrågorna. Regeringens utspel om att minska utsläppen av växthusgaser med en tredjedel inom unionen kastar förstås extra bränsle på brasan när det gäller miljöfrågorna en sådan här dag. Ozonhålet, försurning, klimatfrågan och övergödning det har inte saknats alarmerande rapporter . Vanligtvis går det att läsa av effekten av en miljöåtgärd. Ozonproblemet gick förhållandevis lätt att åtgärda. Freonet har ersatts av mindre skadliga ämnen. Försurningen har gått ned. Luften blir lättare att andas. Men när det gäller klimatet är det svårare. Här handlar det mer om beteenden och samhällssystem som är svårare att förändra transporter och flyg. Klimatfrågan är global till sin karaktär och medför att åtgärder också måste överenskommas globalt. Vi vet att jordens medeltemperatur har stigit samt att vi sannolikt har en förstärkt växthuseffekt på grund av utsläpp av CO2, metan, lustgas och ozon. Vad kan vi göra? För att bli effektiv måste klimatpolitiken vara internationell. Som ett exempel svarar för av de totala utsläppen av växthusgaser. Det måste också upplevas rättvist. Svensk elenergi är exempelvis väldigt ren, ändå drabbas svenska elkunder av prisnivåer på el som har en direkt koppling till priset på el från koleldade kraftverk. Det måste vara fel. Vad kan man då göra? Det handlar kanske om andra energislag och att gömma undan CO2 i jordskorpan. Är det över huvud taget möjligt? Eller det handlar kanske om tekniska framsteg, en teknisk revolution. Vi får väl se. Framför allt hoppas jag att dagens debatt kan ge några svar eller åtminstone antydningar om var och på vilket sätt kan anta utmaningen om mindre utsläpp inom de kommande 20 åren. 64 (): har vi drabbats av ständigt nya larmrapporter. Vi har fått höra om den första isbjörnen som riskerar att drunkna på grund av den globala uppvärmningen. Översvämningarna i kommer tätare och tätare och drabbar oss hårdare och hårdare. Stora landområden hotas av torka och hungersnöd. Allting beror på den mänskligt skapade växthuseffekten, den globala uppvärmningen, vårt klimathot. Men mitt i allt detta elände finns det också ett hopp. Det är nämligen så att vi i har lyckats pressa tillbaka ökningen av växthusutsläppen. Tack vare den föregående socialdemokratiska regeringen minskar utsläppen av växthusgaser i . var utsläppen av växthusgaser mindre än vad de var förrförra året. Vi är ett av de få länder i världen som har lyckats bryta sambandet mellan ökad tillväxt och ökade utsläpp av klimatgaser. som tillväxten ökade under den socialdemokratiska regeringen minskade utsläppen av klimatgaser. Vi har ett av de lägsta utsläppen av växthusgaser per person i den industrialiserade världen. Utan de klimatpolitiska insatser som vi vidtog under de närmast föregående mandatperioderna hade utsläppen i ökat . Vi har drivit en mängd förslag i riksdag som har lett fram till den framgångsrika utvecklingen och minskat våra utsläpp av klimatgaser. De har väl det gemensamt att de har mött motstånd från den borgerliga oppositionen, kanske framför allt från de moderater som innehar varannan regeringspost i den nya regeringen. Vi var först med att införa koldioxidskatt. Vi genomförde en grön skatteväxling där skatt på arbete har ersatts av skatt på miljöutsläpp. De borgerliga partierna bromsade och var emot. Vi utvecklade nya marknadsinstrument som gröna certifikat. Vi har satsat på att främja miljöbilar genom skattesänkningar i offentlig upphandling. Vi har genomfört de lokala klimatinvesteringsprogrammen. har fått en ny regering. Man har haft några månader på sig. Man säger att klimatfrågan är den absolut viktigaste. Det är en av vår tids största utmaningar, sade . Man skriver braskande debattinlägg och insändare i våra stora tidningar. Var är politiken? Vi samlas till budgetdebatt i riksdag. Det är här de skarpa förslagen ska läggas. Det är här de skarpa förslagen ska debatteras. Men här är det blankt. Man har inte ett enda skarpt förslag för att komma till rätta med klimatutsläppen. vi kan förutse finns det inte ett enda skarpt förslag för att komma till rätta med växthusutsläppen aviserat från regeringen. Den budget som vi tar ställning till är tvärtom full av sådant som drabbar miljön och ökar klimatgaserna. Här finns diskussionen om att lägga vår tids största och viktigaste kollektivtrafikinvestering i malpåse. Här finns förbud för stockholmarna att använda intäkterna från trängselavgifter till någonting annat än biltrafik. Kollektivtrafik ska vara exkluderat. Här finns en historiskt stor nedskärning på med . Det är dubbelt så mycket som hela den offentligt finansierade klimatforskning som bedriver, eller två tredjedelar av hela det arbete som bedriver på klimatområdet. Här finns nedläggningen av de lokala klimatinvesteringsprogrammen, en av de åtgärder som kraftigast bidragit till tätposition. är det land som har ledartröjan när det gäller att minska klimatutsläppen. Från den socialdemokratiska oppositionen finns det skarpa förslag för att fortsätta den positiva utvecklingen och fortsätta ledande roll. Vi har föreslagit att vi ska bryta beroende av olja till 2020. Det är skarpa konkreta förslag. Vi vill utveckla ett forskningsprogram om solenergi, vågkraft, vätgas och bränsleceller för att stärka utvecklingen. Vi vill inrätta och utveckla lokala och nationella klimatinvesteringsprogram. Vi vill fördubbla etanolinblandningen i bensin och införa inblandning av biodiesel. satsar vi mer än den borgerliga högeralliansen mer . Det är skarpa konkreta förslag. Högerregeringen anvisar inte en enda åtgärd. Den enda åtgärd man kunde ana sig till i högeralliansens valmanifest var att subventionera miljöbilar med . har vi budgeten på vårt bord, men förslagen saknas. Det är nästan så att man anar att det är en strategi att marknadsföra saker i medierna, men inte ta ansvar för dem i kammaren. Det senaste exemplet ser vi i en av Stockholmstidningarna . Regeringen påstår sig vilja minska utsläppen av växthusgaser inom EU fram . Min fråga till majoriteten måste bli: När kommer ni att lägga detta förslag på bord så att kan ta ställning till det? När kommer förslaget? Det är bra att ni skriver insändare i . Det är bra att ni tycker att andra länder i EU ska ta ansvar. Men när ska ni själva börja ta ansvar? Ännu viktigare är kanske: När kommer de åtgärder som ska göra att vi lever upp till det positiva och bra målet. Än så länge är ju papperet blankt. vann Elfsborg allsvenskan i fotboll. Det innebär att de kommer att få kvala till . Tränaren, klubben och styrelsen kommer att få frågan: Vad har ni för målsättning inför ert spel i ? Jag vet inte vad de kommer att svara. Kommer de att säga att målet ska vara att kvala in till , komma i gruppspelet, komma i slutspelet eller kanske till och med vinna ? Jag vet att oavsett vilket mål de sätter upp kommer de sedan att få frågan: Vad ska ni göra för att leva upp till den målsättningen? Om Elfsborg säger att man ska vinna , vad är det värt om man inte köper in spelare, ändrar arenan och fixar upplägget? Precis så förhåller det sig med alliansens målsättning. Det är helt tomt och innehållslöst om man inte fyller det med ett innehåll. har inte alliansen klarat av att presentera ett enda skarpt förslag för att komma till rätta med klimatutsläppen. Vad är ert mål värt? När vill ni slå fast det? När kommer det till ? När kommer de första åtgärderna? Det är ironiskt att denna dag när samlas för att ta miljöbudgeten skriver ni en insändare om skärpta klimatmål när den praktiska politik som ni föreslår att ska rösta igenom innebär det motsatta. Det innebär ökade klimatutsläpp genom att klimatinvesteringsprogrammet läggs ned, beskärs, läggs i malpåse och trängselavgifterna inte får användas i kollektivtrafik. I ser vi en jättefin politik med fina mål, men i praktisk handling är det tomt som ett blankt papper. Min fråga till alliansen är: När kommer politiken? 65 (): Också jag vill förstås börja med klimatfrågan. Våra klimatförändringar är ju den största utmaning som vi har att hantera. Vi ser effekterna i form av översvämningar, torka, stormar och smältande glaciärer. Vi ser dem också i . , , och listan kan göras lång på de översvämningar som i huvudsak har drabbat de sydvästra delarna av . Det är väckarklockor som ingen kan nonchalera. Det är med all sannolikhet vi människor som genom utsläpp av växthusgaser är de skyldiga. Vi är skyldiga till en stormande och översvämmade orter som , och . Trots väckarklockorna finns ingenting annat än retorik hos regeringen. Man säger sig vilja förstärka miljöpolitiken. Gör man det med sämre åtgärder och minskade medel? Ekvationen går inte ihop. Genomgående för regeringens retorik i miljöfrågor är att man säger sig vilja förstärka genom att försämra åtgärder och minska de faktiska medlen. Som vi hörde förut och som vi har läst i säger den att man vill stödja förslag att minska utsläppen av växthusgaser inom EU till 2020. Det är klart att det är lovvärt. Det är vår ambition också. påtalar man att det kommer att vara svårt att minska utsläppen mer i eftersom vi har gjort en kraftfull omställning från olja till bland annat biobränslen och minskat utsläppen av växthusgaser med . har utsläppen i minskat med . Jag konstaterar att det är resultatet av de åtgärder som vi i den förra rödgröna alliansen lämnade efter oss. Det finns fortfarande stora utmaningar att minska utsläppen inom trafiksektorn som står för de absolut största klimatutsläppen . Det är klart som korvspad att det är svårt att minska utsläppen om man tar bort redan fungerande åtgärder. Vi väntar, som sagt, fortfarande på att höra vilka konkreta förslag till åtgärder regeringen har, mer än retoriken, för det ekar väldigt tomt bakom de vackra orden om klimatmålen. Det enda konkreta vi sett på området är beslut som bidragit till ökade klimatutsläpp. I kammaren säger man att man vill dra in klimatanslag och lägga ned det framgångsrika klimatinvesteringsprogrammet Klimp. Det är helt uppåt väggarna. Vi vill i vårt budgetförslag behålla arbete med klimatfrågorna och satsa 1,2 miljarder mer än regeringen på att behålla och förstärka klimatinvesteringsprogrammet Klimp. Klimp:en har nämligen visat sig vara en mycket effektiv åtgärd. Den infördes och är ett program för att stödja långsiktiga satsningar som minskar växthuseffekten. Det kan vara bra för regeringen att känna till. Det kan handla om att bygga ut fjärrvärme, röta avfall till biogas, övergå till biobränsle, energieffektivisera eller att informera om klimatfrågan. Klimp:en ger resultat. Tack vare Klimp:en har vi kunnat spara en energimängd motsvarande det som 30 000 villor förbrukar. Det har inneburit att vi kunnat minska utsläppen av växthusgaser med samma mängd som 70 000 bilar släpper ut sammanlagt. Många kommuner vill verkligen arbeta mot klimatförändringarna och har sökt Klimpbidrag men fått nej eftersom pengarna inte räcker. Klimp:en behöver alltså växa ännu mer och förstärkas med till exempel en trafik-Klimp. Ändå planerar regeringen att lägga ned Klimp:en, för i budgeten finns inget anslag till Klimp:en efter 2008. Det är ett hårt slag mot den lyckade kamp mot klimatförändringarna som just har börjat. Därför har tagit initiativ till en namninsamling till försvar och räddning av Klimp:en, som vi tycker är en riktig guld-Klimp. Det kommer vissa skarpa förslag, men det är inte precis de förslagen vi vill höra. Ett nytt förslag från allianskamraterna i går helt i linje med Bushs tidigare geniala förslag för att lösa klimatfrågan i . Han bestämde att koldioxid inte var en växthusgas, och då var förstås alla problem med utsläpp av koldioxid borta. har alliansen i kläckt den geniala idén att bensin- och dieselbilar bara ska klassas som miljöbilar. Och vad har vi då för problem? Det är jätteskönt att kunna lösa dem på det sättet. Om man inte har problemen med koldioxidutsläppen blir det också lättare att förstå att pengarna från trängselavgifterna i ska gå till nya biltrafikleder i stället för till ökad kollektivtrafik. Det blir lättare att förstå att de nya trängselbussar som satts in i för att göra kollektivåkandet mer attraktivt försvinner som biljettpriserna stiger. har tillsammans med s och mp aktivt höjt ribban till en internationellt hög nivå vad gäller klimatåtgärder. Vi är allvarligt oroade över framtiden. Jag passar på att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet MJU1. När det gäller biologisk mångfald anser vi, till skillnad från regeringen, att resurserna för att skydda biologisk mångfald ska öka. Många utrotningshotade arter riskerar att försvinna, främst från våra skogar. Vi menar att det är rimligt att skydda de mest skyddsvärda skogarna och avsätter i vår budget under kommande period mer än regeringen till naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal. står bakom ett flertal internationella åtaganden för att bevara våra naturvärden. Våra miljömål är unika och kommer att vara mycket betydelsefulla i arbetet med att bevara den biologiska mångfalden de närmaste decennierna. Utarmningen av den biologiska mångfalden har accelererat , inte minst är situationen för våra skogar mycket kritisk. Runt 2 000 skogslevande arter är upptagna på den så kallade rödlistan, vilket innebär att de är utrotningshotade eller svårt missgynnade. För att många av dessa arter också ska finnas måste vi skydda de skogar som har det högsta skyddsvärdet. vet vi att de uppgår till minst en miljon hektar. I miljömålet Levande skogar finns målsättningen att ska skyddas till 2010, men vi menar att målet bör höjas till en miljon hektar. Vi anslår därför i budgetförslaget en ökning med sammanlagt 300 miljoner för att bilda naturreservat. vill vi ge en höjning av anslaget med 150 miljoner för naturvårdsavtal och biotopskyddsområden. har också en plan för havet. Vi menar att aktionsplanens 30 prioriteringar för bättre havsmiljö ska kunna genomföras. Därför anslår vi det belopp som aktionsplanen preciserar för att kunna verkställa förslagen. Det handlar om till att genomföra åtgärderna i aktionsplan för havsmiljön. Det är av stor vikt att vi säkerställer tillkomsten av skyddade områden och att vi tillgodoser vattenmyndigheternas behov för deras verksamhet. Det är beklagligt att regeringen inte heller stöder den politiken. Vi väntar med spänning på regeringens politik. Vår väntan är dock blandad med oro. Men vi bjuder på våra förslag. I detta anförande instämde (). 66 (): Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom reservationer, men för att spara tid yrkar jag bifall endast till reservation nr 3. Vi debatterar utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, politikområdet miljöpolitik. kom det ett meddelande från TT som jag tänkte läsa upp. Extrema vattenmängder i . varnade för extremt höga vattenflöden i . Varningen håller klass 3, alltså den mest allvarliga. Längs i , som ligger en till norr om , har boende problem med vattenfyllda källare. På i är nära att svämma över, men så länge det inte kommer mer regn är den under kontroll, enligt , brandmästare på räddningstjänsten i . Men oron kvarstår, det väntade regnet samt de västliga vindarna kommer att förvärra läget. Havet trycker på. Havet kommer då att trycka på, både i där Viskan rinner ut och i där har sitt utlopp. Mycket höga flöden väntas i , , Viskan och samt i små och medelstora vattendrag i delar av södra till norra . Risken för översvämningar längs Viskan tilltog . Det har aldrig varit så mycket vatten i , säger , inre befäl på räddningstjänsten i , till TT. tappas maximal vattenmängd från ut i Viskan. Om vattnet stiger mer riskerar samhällsfunktioner som vatten- och avloppssystem att slås ut Tågstopp. Nattens skurar fyllde på de översvämningsdrabbade områdena i bland annat , och . har sjunkit något, men läget är oförändrat i och Kungsbackaån. varnar för mycket höga flöden i . Det här är jätteallvarligt, vi har inte sett något liknande. Vi står på tå och förbereder oss för att det kan bli ännu värre, säger , ställföreträdande räddningschef i . Även i ses det väntade regnet och de västliga vindarna som ett problem. Kraftig västanvind i kombination med mycket vatten från vattendragen, då blir det kärvt, då kan det stiga igen, säger och tillägger att ännu större områden då riskerar att drabbas. är tågtrafiken mellan bland annat och drabbad. Bussar ersätter tåg mellan och . Tågtrafikstopp råder på Viskadalsbanan mellan och . Tidigast rullar tågen på sträckan. Stopp är det också mellan och . Preliminärt går tågen igen . Vi känner igen detta. Vi har alla hört liknande rapporteringar i över en veckas tid, och i har vi varit ganska hårt drabbade. Jag hoppas att ni hörde att det i början av nämndes att varnade för mycket regn och stormar. , , har flera funktioner. Man tillhandahåller planerings- och beslutsunderlag för väder- och vattenberoende verksamhet och man är en resurs i miljöarbetet. Bland mycket annat som finns är det en forskningsavdelning som är indelad i sex enheter och är verksam inom flertalet områden, till exempel luftmiljö och meteorologisk prognos och analys. Ett aktuellt område är klimatmodelleringen. Förutom forsknings- och utvecklingsarbete riktat mot de övriga avdelningarna på är forskningsavdelningen engagerad i många nationella och internationella forskningsprojekt. Med all den insikt som vi nu gärna talar om att vi har fått angående klimatets förändringar är det inte möjligt att dra ned på pengar till så viktiga verksamheter som de som pågår inom . har därför i sin anslagsmotion sagt att vi tycker att det finns all anledning att höja det här anslaget, till skillnad från regeringens förslag som innebär en sänkning. Klimatinvesteringspengar är ytterligare ett område i budgetbetänkandet som det inte är bra om det försvinner, som det ser ut att göra . Som det ser ut , och som alla talar om, måste vi fortsätta att ge incitament till förändring. Klimatinvesteringspengarna är och har varit ett effektivt medel. Precis som från vill jag nämna att 20042005 beviljades medel för 33 olika projekt. Totalt gjordes investeringar på , varav 507 miljoner var klimatinvesteringspengar. Åtgärderna var, precis som vi hörde innan, utbyggnad av fjärrvärme, rötning av avfall till biogas, övergång till biobränslen, energieffektivisering och lokal information om klimatfrågan. Sammantaget reducerades utsläppet av växthusgaser med ca . Stora delar av det var koldioxid. Energianvändningen reducerades också radikalt. Med facit i hand från att detta är och har varit en lyckad satsning hänger frågan i luften till partierna i alliansen som står bakom en neddragning och borttagning av den här effektiva satsningen. Vad har ni tänkt satsa på för åtgärder för att vara lika framåt i det viktiga klimatarbetet i som vi har varit som gått när vi har haft en rödgrön riksdagsmajoritet, där jag vet att vi i har varit envist pådrivande? Klimatet är en solidaritetsfråga. Det är även mycket annat inom miljöområdet som är det, som den biologiska mångfalden. Som nyvald till och miljö- och jordbruksutskottet har jag upplevt mycket nytt . Sedan alliansregeringens budgetproposition blev klar att ta del av har många organisationer analyserat hur budgeten kan komma att påverka det egna intresseområdet. Jag har läst att de som värnar den biologiska mångfalden drog en suck av lättnad över att här gjorde man inte några nedskärningar. Det får vi erkänna är bra. Men om man ser hur stort hotet är mot det som vi benämner biologisk mångfald bör man plussa på resurserna för att stoppa upp det som sker . Detta gör i sitt förslag till budget. Den nuvarande utarmningen av arter är en av de mest förödande förändringarna under jordens kända historia. Hastigheten med vilken arter försvinner har ökat kraftigt. I hotas till exempel av fågelarterna, av fjärilarna, liksom alla delfiner, valar och sälar. Vi behöver mångfalden. Vi människor lever av naturen och dess produkter och tjänster som vi förädlar. Vi borde ägna en tanke åt hur det skulle se ut omkring oss om de här nedbrytningsprocesserna upphörde, vårt avfall låg kvar, om alla fåglar, humlor och fjärilar försvann ingen fågelsång om våren, inga ängsblommor att plocka. Det finns flera motiv för att bevara biologisk mångfald. Försörjning och välstånd är ett. Vi hör ofta talas om ekosystemtjänster. Ekosystemet utför många tjänster som tas för givna och därför inte värderas i pengar. Exempel på det här är mikroorganismernas frigörande av näringsämnen, deras nedbrytning av föroreningar i luft, mark och vatten, insekternas pollinering och vegetationens vattenreglerande effekter. Senast läste jag att uppvärmningen av världshaven innebär en utarmning av jordens största producenter av fotosyntes, de blågröna algerna. Detta är samhällets verkliga producenter. Det är detta som driver hela den mänskliga försörjningen av allt. Vi har inte råd att inte ta detta på allvar. Jag saknar den radikala miljöpolitiken i alliansens politik . 67 (): Precis som många har varit inne på i inledningen av debatten står inför stora utmaningar, inte minst på miljöområdet. Klimatfrågorna, havsmiljön och den biologiska mångfalden är ständigt på tapeten i debatten. Vi kan göra listan ännu längre. Den budget som alliansregeringen nu har lagt fram, inte bara på det här politikområdet utan när det gäller hela den totala budgeten, ger oss möjligheten att ta oss an de utmaningar som finns på miljöområdet. Det skapar förutsättningar för att vända utvecklingen och lägga grunden för ett långsiktigt hållbart samhälle. har gjort oerhört mycket på miljöområdet. Vi ligger långt framme. Vi är världsledande på många områden. Det finns många skäl till det, alltifrån när den första miljömotionen väcktes här i riksdag till arbetet med att få fram ett producentansvar, som den borgerliga regeringen stod för, och insatser från den förra regeringen. Det ska jag villigt erkänna. Den förra regeringen bidrog också med ett antal förslag som ser till att vi har än större möjligheter att komma till rätta med klimatproblemen. Med det vill jag säga att det kanske inte är så intressant att peka ut ett enstaka år eller en enstaka mandatperiod då man tog de avgörande stegen för att vända utvecklingen. Det är en mängd år av arbete från politikens sida, från företagens sida och från många enskilda engagerade människors sida som har bidragit till att vi är där vi är . Det är grunden för alliansens politik, att ta till vara all den kraft och allt det engagemang som finns ute hos människor i som vill vara med och göra skillnad, som vill vara med och bidra till att ställa om till ett hållbart samhälle. Vi kommer att se till att ta till vara den kraften. Vi kommer att uppmuntra ett underifrånperspektiv i miljöpolitiken i stället för pekpinnar och påbud uppifrån. Vi ska ta till vara kraften. Det är då vi får i gång omställningen. Men det handlar inte bara om . Vi har hört berättas om de översvämningar som finns i just , väldigt nära där jag bor, från mitt hus som tack och lov är högt beläget. Men därifrån är det en familj som har varit väldigt nära att tvingas flytta.