prot · GT0998 · 2006-03-30 00:00:00 — Man säger också att aktiebolagens bestämmelser angående de olika bolagens kompetensområden och begränsningar för dessa ska beaktas. Jag tycker att det är vettigt och rimligt, och jag ser fram emot översynen och att få granska resultatet av den. Då kanske vi kan återkomma med vad vi ska göra som ett resultat av det. Sedan handlade det om kapitaliseringen av SJ. Här måste man väl säga att regeringen har reagerat. Man gjorde en välgrundad bedömning till en början. Sedan fann man att det inte fungerade, och då ändrade man sig, gjorde en ny bedömning och tillförde mer medel. Det är väl bra att man kan reagera så, för hela sanningen är inte uppenbar ända från början i alla sammanhang. Det är bra att man är beredd att reagera på information som kommer allteftersom. Jag kan avsluta med att svara på två frågor. Anser man att har fel? Min misstanke är att har rätt i mycket, men jag tycker att det är viktigt att det här granskas i en översyn så att vi får lite mer välgrundade svar på den frågan. Den andra frågan av var: Varför inte insyn och kontroll över statlig egendom? Den anser jag nog att vi har fått svar på genom de direktiv som utredningen har och de målsättningar som regeringen har. Man vill faktiskt ha insyn och kontroll över den gemensamma egendomen. 24 () replik: Jag fick något slags svar här på slutet dock vet jag inte hur jag ska tolka det. säger sig inte riktigt vilja ta ställning i frågorna förrän man har sett regeringens översyn. Men regeringen har ju ett partsintresse i det här sammanhanget. Ska man lita mera på partsintressens utlåtanden än på en oberoende riksrevision? Det är väl snarare så att regeringen talar i egen sak? Därmed finns ju större anledning att lita på en oberoende riksrevision än på regeringen i det här sammanhanget. Då ställer jag min första fråga till : Är regeringen mera trovärdig i det här sammanhanget? Min andra fråga är: Hur ser på sitt eget uppdrag här i ? I trafikutskottet valde representant att ställa sig bakom kritik. När ärendet kom till näringsutskottet valde representant att inte ställa sig bakom kritik. Det här är inte en budgetfråga. Det här är en granskningsfråga. Hur kan det vara så att man från har de här olika uppfattningarna? Vågar man från sida inte ha en egen välgrundad uppfattning i de här frågorna? Vågar man inte från sida kritisera regeringen för dess styrning av de statliga bolagen och instämma i den kritik som kommit så från den oberoende ? 25 () replik: Är regeringen mer trovärdig än en utredningsman? Det beror naturligtvis på. Jag tycker att det är vettigt och rimligt att en utredningsman tittar på de här frågorna och försöker värdera för- och nackdelar med olika typer av styrelseform. Jag tror att vi i våra fortsatta bedömningar kan ha nytta av att någon tittar lite djupare på det. har kommit med kritik, men man kan ju inte säga att de har gett ett fullvärdigt koncept för hur allting ska utföras. Kritiken finns där, och den måste vi ta till oss och försöka göra bästa möjliga av. Ett led i att göra bästa möjliga av kritiken är ju den översyn som en utredningsman ska göra. Det är väl kanske också svar på andra fråga. Vi vill ha en översyn därför att vi har tagit till oss av kritiken och tycker att det är viktigt att vi reagerar på den. 26 () replik: Det var intressant att höra! engagerar vassa svenska experter. Det är inte så att egna tjänstemän sitter och knåpar ihop lite granskningsrapporter, utan i arbete tillkallas experter på området, i det här fallet experter på aktiebolagslagen och styrning av aktiebolag. Men likväl föredrar att tro på regeringens egna utredare. Det är intressant. Det är ungefär som att säga: Vi tror inte på vi tror mer på regeringens utredare. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt. Dessutom har inte kommit med egna förslag på hur detta ska gå till utöver det som redan finns i aktiebolagslagen, därför att det som styr de statliga bolagen likaväl som andra bolag är aktiebolagslagen. Så enkelt är det. Men staten lever ju inte upp till aktiebolagslagen och de krav som finns där. Ska vi ha en gräddfil för staten i de här frågorna? Nej, det jag får höra övertygar inte riktigt. Det övertygar inte heller att på nytt visar en form av feghet inför regeringen och väljer att ställa sig bakom regeringens i det här fallet dåliga styrning av företag i stället för att visa någon form av självständighet i och visa att man faktiskt vågar värna sina väljares intressen och tala om för regeringen att det här inte duger. 27 () replik: Jag vill först kommentera att vi gör en annorlunda bedömning mellan trafikutskottet och näringsutskottet. Jag tycker inte att det är så. har instämt i kritiken av hur saker och ting har hanterats. Även i näringsutskottet tar jag till mig av kritiken, men jag tycker att det är värdefullt med den översyn som ska hjälpa oss ytterligare ett steg framåt för att förbättra styrningen av de statliga bolagen. Jag har naturligtvis stor respekt för . Jag håller inte för osannolikt att mycket av det man därifrån säger kommer att visa sig vara det som ska göras, men det återstår för granskningen att säga sitt om också. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 5 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2005/06:NU13 Vissa näringspolitiska frågor. 28 (): Det här betänkandet kallas för Vissa näringspolitiska frågor. Det ska handla om näringspolitiken. Näringspolitik handlar ju egentligen om näringsliv. Näringsliv är företag. Företag är företagande. Och någonstans där tycker jag kanske att betänkandet tappar fokus. Det glömmer bort just företagaren, entreprenören, och handlar om väldigt mycket annat. är ju ett rikt land. I internationella sammanhang har vi varit betydligt rikare tidigare, men vi är fortfarande jämfört med många länder ett rikt land. De som har byggt upp vår välfärd och vår rikedom är just innovatörer, entreprenörer och företagare. De gjorde till ett fantastiskt sekel för det här landet, och förhoppningsvis finns förutsättningarna för att de ska få plats också så att även nästa sekel blir då det är bra att leva i . Det är företagen och näringslivet som är förutsättningen för välfärden. Det är det som finansierar detta. I vissa stycken, herr talman, går det bra för i delar av industrin. Det går väldigt bra för basindustrin. Tack och lov för att det finns en stor efterfrågan, inte minst på järn och stål, i andra delar av världen, för det gynnar svensk basindustri! Det går bra för gruvnäringen, inte minst i , vilket gläder mig som kommer därifrån väldigt mycket. I allt väsentligt är det kanske inte alltid våra egna meriter som gör denna framgångssaga. Vi är väldigt beroende av hur det går i andra delar av världen. Men vi har ett duktigt företagande, och vi har en tillväxt i vårt land som är väldigt produktivitetsdriven av många duktiga företag. Det finns dock en baksida. Företagandet ska fortsätta också , oavsett hur den internationella konjunkturen går, och vi kan tyvärr konstatera att det finns sprickor i välfärdsfasaden. Vi har tappat 50 000 industrijobb under den här mandatperioden. Vi har 1,6 miljoner människor i utanförskap, som inte är med och bidrar till sysselsättningen. Vi har 100 000 fler i Amsåtgärder i stället för arbete ute i näringslivet. Ska vi ha en god sysselsättning och det måste vi ha för att klara framtidens utmaningar måste vi naturligtvis också ha ett starkt näringsliv. Ett av de största hoten mot ett fungerande näringsliv just nu tror jag är att man har övergivit arbetslinjen. Får vi inte fler att arbeta i våra företag kommer vår tillväxt att falla . Då klarar vi inte finansieringen av välfärden. Då fortsätter produktionen att flytta ut från landet. Det är den utmaning vi har . Näringslivsfrågor hanteras inte bara av näringsutskottet. Egentligen finns väl den största påverkan i ett annat utskott, nämligen skatteutskottet. Men man måste ändå se företagsfrågorna och näringslivsfrågorna i ett slags helhetsperspektiv. Vi behöver fler industrijobb, fler kunskapsjobb, fler servicejobb, fler upplevelsejobb och fler jobb inom vård och omsorg, och de måste komma till i det privata näringslivet. Här är småföretagen viktiga. Detta är någonting som vi också måste brottas med och försöka lösa, det vill säga den modell som gör det svårt just för entreprenörer och småföretagare. Det handlar om svårigheten att få tag i kapital, svårigheterna i konkurslagstiftningen, den stängda ekonomin för småföretagare, framför allt kvinnor inom den offentliga sektorn, den höga beskattningen av tjänstesektorn, det offentliga företagande som sätter spelregler ur spel, bristen i att försöka få forskning att bli produkter som gör att vi får fler industrijobb i landet, den bristande entreprenörsutbildningen, den osäkra skattelagstiftningen, och den mycket tunga regelbördan för småföretag. Vi fyra partier i trycker, i reservationer och i program vi har tagit fram, bland annat på vikten av forskning och innovationer. Det är bra med forskning, och vi vill satsa mer än majoriteten just på forskning. Men vi konstaterar också att när det gäller forskning och utveckling så räcker det inte med f:et. Vi måste få u:et också. Vi måste få mer utveckling. Vi måste få fram fler innovationer. Därför är institutforskningen viktig. Vi måste kunna få en kommersialisering av produkterna. Därför är det viktigt att se över patenträtten, att göra det lättare för småföretag att skydda sina idéer. Men måste vara mer på tårna även när det gäller större frågor. Vi pekar här på att det finns en möjlighet att få en neutronforskningsanläggning till . Här görs för lite . Vi har en regering som drar fötterna efter sig och inte är särskilt intresserad. Vi från föreslår olika sätt att göra det lättare att starta företag och anställa människor. Vi vill se till att de fåmansföretagsregler som förhindrar och försvårar framför allt för tjänsteföretag förbättras på ett helt annorlunda sätt än som gjordes har man löst en del av bitarna men inte allt. Vi vill göra det lättare för småföretag att anställa genom att slopa den eviga medfinansieringen i sjukförsäkringen. Vi vill se till att de resurser som finns i form av privat företagande kan användas på ett bättre sätt, återigen, i företagen dels genom att man inte ska behöva skatta bort allting om man säljer ett företag utan kunna använda det i ett nytt företag, dels genom att vi genomför riskkapitalavdrag. Vi föreslår också att staten ska kunna införa olika typer av riskkapitalstöd. Det måste bli lättare att anställa. Därför föreslår vi både nystartsjobb och sänkta arbetsgivaravgifter för de företag som vill anställa mer. Glädjande för mig är framför allt att alliansen föreslår kraftigt sänkt beskattning på tjänsteföretag i norra inland. Det är åtgärder som behövs för att stötta utvecklingen. Vi behöver fler företagare, men vi behöver också fler kvinnor i företagandet. Vi pekar särskilt i en reservation på de möjligheter och förslag som faktiskt finns. Under den förra borgerliga regeringen fanns ett helt program, och vi måste återigen genomföra det, just för kvinnors företagande. Det handlar om att införa särskilda kvinnolån, mer forskning kring kvinnors företagande och mer affärsrådgivning riktad direkt till kvinnor, men det handlar naturligtvis också om att låta kvinnor få jobba där kvinnor jobbar, att vara företagare där man har sin yrkeskunskap. Här måste vi öppna den stängda sektorn. Vi upplever att regeringen gör det vi säger, men väldigt sent. Här ska jag faktiskt rikta en eloge till , som har hjälpt oss att driva en ovillig regering att börja genomföra regelförenklingar väldigt långsamt, förvisso. Saker och ting hade kanske genomförts mycket snabbare om direkt hade stött våra reservationer, och den möjligheten finns ju alltid framgent. Jag vill rikta en eloge till därför att man gått med alliansen, , om att ge regeringen uppmaningen att se över förmånsbeskattningen. Det är viktigt, och det är bra. Jag skulle vilja uppmana att göra det oftare i näringsutskottet. Då skulle vi ha ett bättre näringsklimat i det här landet. Regelförenklingar kommer att komma upp i ett särskilt betänkande, men det är onekligen ett av de områden där det måste gå fortare än det gör. För sedan kom en rapport där pekade på mängden blanketter, som har ökat med nästan en tredjedel . Den bild av att regelförenklingarna och det arbetet har startat visar sig alltså vara falsk när man väl tittar på utfallet. tvingas företagen lämna in 94 miljoner blanketter till myndigheterna, och det är 90 myndigheter som vill ta emot dem. Detta arbete måste gå mycket fortare. Jag är lite bekymrad över att regeringen har ett slags låt-gå-mentalitet just när det gäller företagandet. Det är som att det mesta ska fixa sig självt bara man får göra det i en väldigt långsam takt. Arbetslivsministerns syn på företagande är kanske också det som egentligen speglar regeringens syn och åtgärder. Så här sade i en intervju : Jag har dessutom en inbyggd reflex som säger mig att innan jag vet bättre så är det säkrast att se en arbetsgivare med svart hatt och cigarr framför sig som vill elände. Det är klart; är hans uttalade syn också regeringens syn på företagande förklarar det i sak en hel del av den politik, eller brist på politik, som bedrivs . Jag ber att få yrka bifall till reservation 1. Jag vill också konstatera att ska vi få ett bättre företagande här i landet så krävs det att svenska folket tar sitt ansvar och byter regering . 29 (): Först skulle jag vilja instämma i de kloka orden från talesman i den här frågan. Jag instämmer egentligen i allt han sade. Vi i näringsutskottet var på studieresa till . Det var en intressant men väldigt omtumlande resa. Det gör att jag vill vidga mitt resonemang här en smula. På bara har , , , och ett antal länder i fullt ut blivit delar av den globala ekonomin. Effekten är dramatisk. Utbudet av arbetskraft i ekonomin har fördubblats . Det märks på många sätt i det svenska samhällslivet. Det förklarar till exempel varför kläder och skor har blivit så mycket billigare. Det förklarar varför inflationen är så låg. Det förklarar i sin tur varför räntorna är så låga och varför fastighetspriserna har blivit så höga. Den plötsliga fördubblingen av arbetskraften förklarar också varför så många jobb försvinner från . Enligt undersökningar gjorda av har närmare 120 000 arbeten netto försvunnit från på grund av utflyttning och mer än 300 000 arbeten hotar att försvinna allt enligt Svenskt Näringslivs egna undersökningar. Men ännu viktigare är kanske att det förklarar varför det har blivit svårare att upprätthålla höga löner för de hårt konkurrensutsatta jobb som finns i . Varje svensk industriarbetare, varje svensk dataingenjör, ja, ytterst egentligen varje svensk har fått dubbelt så många konkurrenter. Och det är konkurrenter som ofta är redo att arbeta mer, mycket mer, för en femtedel eller kanske till och med en tiondel av lönen. Detta är den största förändringen av världsekonomin och det som oroar många svenskar, så klart. Många anställda i industrin i Kumla och , i och , i och och på många andra orter i har själva fått uppleva hur deras jobb bokstavligt har flyttat utomlands eller bara försvunnit. Ingenting tyder heller på att konkurrenstrycket kommer att avta, tvärtom: Det blir värre. Oroliga människor blickar mot oss politiker. Men har väl svaren inte varit så övertygande. Hur ska vi i hantera den helt nya, till synes förödande konkurrensen? Ska vi anpassa våra lönenivåer till de nya konkurrenterna? Ska vi gå ned till baltisk nivå kanske och ge till en civilingenjör på i ? Eller måste vi ned till kinesisk nivå, som vi hörde talas om på vår resa, och ge honom eller henne 3 000, 2 000 eller ? I så fall har vi inte heller längre råd med högre löner för lärare eller vårdbiträden. Nej, det här är ingen lösning som tilltalar oss. Vi vill inte ha låglönekonkurrens som väg. Ska vi då i stället slakta våra välfärdssystem? Ska det bli som i , att bara den som har råd och kan arbeta hårt får mat på bordet och sjukvård till sig och sina barn, så att den som blir sjuk kanske får hoppas på allmosor och vi får se ännu fler tiggare på gatorna? Eller ska vi i stället släppa hänsynen till miljön? Ska vi chansa på att växthuseffekten inte är så allvarlig? Ska vi kanske testa rostiga, enkelskroviga oljetanker i våra skärgårdar, för att det lite, lite stärker våra möjligheter att priskonkurrera med kinesiska och indiska rederier? Nej, inte heller det alternativet är gångbart. Med många stängda utvägar kan det ju synas nattsvart för . Men vi är övertygade om att det finns betydligt bättre lösningar. Det finns andra metoder att handskas med den här stenhårda konkurrensen. Vi ska inte bli billigare. Vi ska bli bättre. Konkurrenter är också konsumenter. Med högre standard följer också en köpstark medelklass som efterfrågar kvalitetsprodukter, precis som vi fick lära oss när vi var i . är illa ute om vi inte inser att läget är dramatiskt förändrat i världen. Men vi kan klara av den nya konkurrensen om vi verkligen bestämmer oss för det och inser att det kräver en hel del smärtsamma omprövningar och en hel del hårt arbete. Vi kan bli så välutbildade, så flitiga, så företagsamma som faktiskt behövs. Vi har gjort det . Vi kan göra det igen. Nya tider kräver emellertid nya lösningar, och behöver därför en ny industripolitik. var länge ett företagarland. Tyvärr har det inte varit fallet under . har antalet företag ökat i , men den ökningen innehåller tyvärr bara luft. Av skatteskäl och andra redovisningstekniska skäl har människor valt att starta fler företag på papperet. Antalet företagare har däremot inte blivit större. fanns det 12 000 färre företagare än 1994. har det lägsta nyföretagandet i och är på väg att få den äldsta kåren företagare i . Var tredje företagare kommer att pensioneras , och med dem riskerar en stor del av småföretagen att helt enkelt pensioneras bort. Regeringens egen myndighet räknar med att det behöver startas minst 10 000 fler företag för att få en rimlig återväxt av nya företagare och för att kompensera för alla de arbetstillfällen som försvinner från industriföretagen. Förutsättningarna för fler nya företag är alltså nyckeln till en god utveckling överallt i landet. De regioner i landet där det finns många småföretag och där många nya företag fortfarande startas är samma regioner där arbetslöshet, sjukskrivningar och förtidspensioner är de lägsta i hela landet. Det finns en del politiska åtgärder som är nödvändiga för att skapa de ytterligare minst 10 000 företag som krävs för att trygga välfärden och sysselsättningen . Om vi kan ta till vara goda förutsättningar kommer återigen att kunna bli ett land som sjuder av nyföretagande och där nya och bärkraftiga jobb ersätter de arbeten som faktiskt flyttar. Vi i och i alliansen har ett program för fler och växande företag. Svenska folket tycker om småföretag, men väldigt få vill själva bli företagare. av alla svenskar i arbetsför ålder i är engagerade i ett nytt eller relativt nytt företag. I är motsvarande andel . När jämförde attityderna till eget företagande i medlemsländerna hamnade mycket långt ned. av de tillfrågade skulle hellre vilja vara företagare än anställda, men hade aldrig ens kommit på tanken att bli företagare. Människors grundattityder och livsval formas mycket . Eget företagande borde kunna vara ett lika intressant och naturligt framtidsval som en anställning för nya generationer. Därför tycker vi att kunskaper om entreprenörskap och eget företagande måste integreras i själva skolutbildningen och att eleverna tidigt ska få möjlighet att prova på eget företagande. Olika insatser för att sprida kunskaper om företagande bland unga visar att det är möjligt för fler människor att bli företagare. efter det att projektet företagsamhet startades för att intressera gymnasieelever hade var femte deltagare ett eget företag med i genomsnitt sex anställda. Föreningen , som arbetar för att stimulera företagande bland grundskoleelever, faktiskt ända ned till sjuårsåldern, är ett annat mycket bra exempel på hur man kan göra. Vi måste stödja nya idéer. Varje företag börjar med en människa och en idé. grundades egentligen på en kräftskiva 1927, där och slog sig ned, med varsin kräfta möjligtvis och kanske en snaps, och skrev på en servett de första stadgarna och idéskissen till det som är . Det saknas inte företagsidéer i . Enligt Europeiska patentkontoret är svenskarna bland de mest innovativa i , räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningens storlek. Idéer och patentansökningar leder normalt till att företag startas. Men i sker det här i mindre utsträckning än i andra länder. Våra goda idéer blir patent och arbetstillfällen i andra länder än . Denna utveckling måste hejdas. Här har vi ett antal konkreta förslag, men jag väljer att inte återupprepa dem utan hänvisar till vår motion. och idéer behöver plats för att frodas. är en öppen ekonomi, men det finns fortfarande områden som kan öppnas mer för företagande. Tjänstesektorn är en viktig del av ekonomin. av alla sysselsatta arbetar inom den privata tjänstesektorn. En politik för fler och växande företag måste därför vara inriktad på att öppna nya affärsmöjligheter för expanderande företag. Låt mig ge några exempel. Öppna en vit marknad för hushållstjänster! av kostnaderna för en tjänst i utgörs av skatter och sociala avgifter. Det här bromsar framväxten av tjänsteföretag och fler riktiga arbeten i tjänstesektorn. I synnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad till privatpersoner, som betalar med redan skattade pengar. De höga skatterna och sociala avgifterna har drivit upp priset på de vita hushållstjänsterna till en nivå som de flesta personer helt enkelt inte har råd att betala. Incitamenten för att i stället betala svart är väldigt stora, och risken för upptäckt är mycket liten. Vi vill öppna en verklig marknad för vita hushållstjänster genom en skattereduktion som gör det möjligt för hushåll att köpa vita tjänster för hälften av dagens kostnad. , det är , gör jag ett studiebesök i hos ett företag som heter . De är inte pigor, som en del vill kalla dem. De kallar sig moderna och är oerhört stolta över sitt sätt att lösa vardagens problem åt människor. Låt oss gemensamt avsluta den ovärdiga pigdebatten och i stället se de här arbetena som något lika bra som vilket serviceyrke eller industriarbete som helst. Vi måste öppna de offentliga monopolen. av de svenska tjänsterna produceras inom den offentliga sektorn. Det handlar framför allt om vård och omsorg men också om utbildning. Det är en stor brist att lejonparten av de här tjänsterna inte är utsatta för konkurrens. av kommunernas verksamhet består av tjänster som inte kan betraktas som myndighetsutövning i någon form. Möjligheten att producera de tjänsterna i konkurrens är mycket stor. Ändå sker detta i mycket liten utsträckning . Det här behöver vi ändra på. Det finns många andra viktiga förslag, herr talman. Låt mig upprepa några. Återställ förmånsrätten vilket vi kommer att göra. Fler företagare måste få tillgång till det statliga riskkapitalet. Ge F-skattsedel till alla som vill. Rensa i den byråkratiska regeldjungeln, som kostar företagen ungefär 70 miljarder . Se till att konkurrensen fungerar på marknaderna. Kriminalisera karteller och låt de skyldiga skaka galler för de stölder de faktiskt genomför mot oss konsumenter. Sälj ut en del statliga bolag. Få till stånd en fungerande energipolitik så att priserna inte drivs upp, som de gör med den nuvarande politiken. Tillåt alla energislag att finnas med. Utarbeta en offensiv forsknings- och utbildningspolitik. Främja kvinnors företagande. Mycket måste göras. Men vi är fast beslutna och beredda att göra det som krävs för att få fart på , med siktet inställt på en bättre och tryggare framtid. Hoten från omvärlden ska tas på största allvar, men det finns vägar fram om vi bara vill, vågar och förmår se de förändringar som måste genomföras. Är det dyrt? Är det osäkert? Ett hemskt systemskifte kanske? Nej, inte alls.