prot · GT0977 · 2006-02-22 00:00:00 — Därför föreslår jag i motionen att man ska låta utreda möjligheten att tillåta gårdsförsäljning inom ramen för Systembolaget. Vi har exempel på färgaffärer och järnaffärer runtom i landet som fungerar som ombud för Systembolaget, som tillhandahåller Systembolagets produkter som man kan beställa. Det borde vara fullt möjligt och rimligt att låta de här små gårdsbutikerna, de här små hantverkarna, också fungera som ombud för Systembolaget, med rätten att hålla ett begränsat sortiment, nämligen sin egen produkt. De här producenterna lyder under väldigt strikta regler och kontroller när det gäller produktionen, och samma strikta regler och kontroller som gäller för Systembolagets försäljning skulle naturligtvis också gälla om de fick fungera som ombud för Systembolaget. Det är inte något kontroversiellt förslag. Det handlar, som sagt, bara om att låta utreda möjligheten för detta. Vi hade en hearing i socialutskottets sessionssal för att lyssna till olika argument för och emot ett sådant här förslag. Det framkom då väldigt tydligt att kunskapen inte är speciellt allomfattande. Systembolagets representant trodde inte att det var möjligt, men visste inte. representant fann det osannolikt att det skulle vara möjligt med en sådan här konstruktion som föreslås i motionen, men visste inte. Landshövding tyckte att det var ett bra förslag och att det borde vara fullt genomförbart. Han tyckte att förslaget om en utredning borde vara något som kunde bifalla. Oavsett om man är för eller emot ett sådant här förslags förverkligande kan det inte vara farligt att skaffa sig ett underlag så att man vet. Det är det som en utredning syftar till, att veta om det är möjligt eller inte. Då kan man sedan diskutera om det är önskvärt eller inte. Det har framförts en del argument mot detta i den debatt som har varit . Några har anfört att det skulle innebära en ökad tillgänglighet, inte minst för ungdomar. Jag menar att det argumentet inte är hållbart. Det här är producenter som finns utanför tätorterna, och det är inga Stockholmsungdomar som tar en båt ut till för att handla en flaska kryddad med spansk körvel för , när man kan gå in på Systembolaget på Stureplan och köpa en av Vin- & Spritcentralen producerad Absolut vodka för halva priset. Samma sak gäller Träkumla och de andra orterna. Man åker inte ut och köper en produkt som håller ett dubbelt så högt pris som de billigare varianter som finns tillgängliga i en lång rad systembutiker inne i tätorten. Jag tror att det finns en risk att den strutsmentalitet som jag upplever att vi har sett, en passiv politik, resulterar i någonting negativt. Jag menar att en passiv politik har resulterat i att vi har ungdomar som långt lättare kan få tag på långt mer sprit till ett långt lägre pris än kanske i historien. Vilken tonåring som helst kan gå ut och få tag på en flaska av nästan vilken produkt som helst till ett väldigt lågt pris dygnet runt på våra torg. Om vi inte gör någonting riskerar det här att som lök på laxen resultera i en finsk effekt. När man väl gör något sänker man , och så får vi den finska effekten också här i . Om man stänger ute dessa destillatörers, dessa hantverkares, produkter från butikssortimentets hyllor och vägrar tillåta gårdsförsäljning så är det inte långsiktigt hållbart. Jag skulle vilja fråga statsrådet om inte han också ser en risk i att om man inte har en förmåga att balansera de multinationella jätteindustriella alkoholproducenterna med de småskaliga hantverkarna leder denna stelhet i förlängningen till att monopolet inte går att bibehålla, vilket vore en alkoholpolitisk katastrof. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 31. 45 () replik: Det kan låta oskyldigt att dessa små gårdar som tillverkar vin eller sprit skulle få sälja sina produkter. Jag kan hålla med om att det i sig själv säkert inte innebär några stora alkoholpolitiska risker. Men det som är problemet nu är att om man tillåter detta kommer det säkert också krav på att andra som tillverkar alkoholdrycker och som inte är lika små och oskyldiga ska få sälja alkoholdrycker på sin anläggning. Detta kan man se internationellt. Provinsen till exempel, som har ett monopol, började med att tillåta försäljning på vingårdar i . Men steg för steg har dessa kommersiella krafter det är ändå kommersiella krafter flyttat fram sina positioner och skaffat sig butiker inne i städerna och så vidare. Vi sorterar under EG-rätten. Och kommissionen, som har ett exempel på sådan gårdsförsäljning i , har börjat ifrågasätta det finska detaljhandelsmonopolet. Många som förespråkar detta inte är motståndare till monopolet. De har ingenting emot om man tar denna risk att äventyra monopolet genom att man börjar tillåta försäljning på vissa mindre ställen. Då kommer andra och säger: Om de får sälja, då ska vi på bryggerierna få sälja. Kanske kommer även statliga Vin & Sprit, som inte har utmärkt sig för något större socialt ansvar, och säger att man vill sälja i . Man har massor med turister som kommer och tittar på brännvinstillverkningen där. Och man vill gärna sälja flaskor till dem. Man skulle i så fall alltså ta stora risker. Och dessa risker är inte värda att ta, enligt min uppfattning. Man måste kunna prioritera. 46 () replik: Jag är glad över att delar min uppfattning och bedömning om att detta förslag i sig inte innebär några stora alkoholpolitiska konsekvenser i dess begränsning. Men sedan säger , vilket bekräftar det som jag sade, att detta säkert kommer att innebära krav från andra. Men det är ingenting vi vet. Jag hävdar att man kan utforma ett sådant här förslag på ett sådant sätt att det inte följs av andra med bara vinstintressen genom att sätta en viss tillverkningsvolym för att tillåta denna typ av gårdsförsäljning. Detta är ingen lönsam verksamhet. Om man ser på dessa små destillatörer handlar det om en passion för ett hantverk som driver dessa människor, en passion för att bevara ett kulturarv och inte om att bli börsnoterade. Jag tror inte att detta skulle innebära någon explosion av att massvis med människor plötsligt skulle känna samma passion. Detta är nämligen ett hårt arbete, och det är inte något som är lönsamt. Det vimlar inte av människor som köper dessa produkter till det dubbla pris som de har. Däremot tycker jag att vi har en skyldighet att möjliggöra för dessa människor att faktiskt fortsätta att fullfölja sin idé. Som jag ser det finns det hinder helt i onödan. Slutligen, fru talman, vill jag säga något till . Han ser en stor risk i detta. Men att utreda en sak för att få fakta kan aldrig innebära någon risk. 47 () replik: Att utreda är ingen risk i sig själv. Det kommer säkert att visa att detta enligt EG-rätten inte går att genomföra. I och för sig är det här säkert väldigt mysigt, och det är säkert också välsmakande produkter. Man kan möjligen tycka att det skulle vara bättre om all denna kreativitet ägnades åt någonting annat än just åt att framställa ytterligare alkoholdrycker och att inte behöver ge stöd till sådant. I grunden har vi ju en princip om att vi ska försöka hålla kommersiella intressen borta från alkoholnäringen. Men detta innebär säkert i sig själv inte någon stor risk. Men vi vet redan att en sådan uppluckring leder till krav från kommissionen på en utmaning av detaljhandelsmonopolet. Vi kan bara gå till för att se det. Vi vet också vilka risker som det innebär om man riskerar att få en process mot sig i . Vi som var med på hearingen vet att Systembolaget faktiskt erbjöd sig att ta en diskussion med dessa lokala producenter om att försöka hitta metoder för dem att få sälja sina produkter inom ramen för en icke-diskriminering som Systembolaget är ålagt att iaktta. Det behövs alltså inte något uttalande av eller något krav på en utredning, utan låt oss se vad den dialogen leder till. Det tycker jag skulle kunna vara vettigt. Då har vi ändå grunden att det ska vara icke-diskriminerande som utgångspunkt. 48 () replik: Först måste jag ändå invända mot det som jag upplever som lite väl mycket politisk klåfingrighet när man har synpunkter på människors kreativitet och var de ska välja att vara kreativa. Det är ett faktum att det finns människor som har en stark passion för detta och som ser det som ett rikt kulturarv att föra vidare. Och det får man väl acceptera. Jag är dock glad över att håller med mig om att det inte innebär någon risk att utreda detta. Vi är då helt ense om att det inte är någon fara i sig. Men sedan är argumentet för att detta säkert skulle innebära att det inte går. Men hur kan man vara så säker på det? Vi har inte utrett det . Och vore man säker på att det inte går och att det finns en massa risker, så är det väl inte farligt att utreda det? I så fall visar det sig att det inte går. Men jag är ganska övertygad om att med lite kreativitet från människor är det klart att man kan hitta vägar och möjligheter så att detta går. Jag förstår inte denna rädsla för att utreda även om man tycker att detta vore en icke önskvärd utveckling. Om man är övertygad om att det inte går borde det väl vara bra att utreda? Då har man ju ett starkt argument det går inte. Men är man så rädd att man inte ens vågar utreda. Och det har jag svårt att förstå. Och framför allt tycker jag att det är ett väldigt tunt argument mot att utreda. 49 () replik: Jag hade egentligen tänkt avstå från att replikera eftersom har sagt det mesta. Men jag vill ändå något kommentera det som säger. Han säger att några av dem som faktiskt utgör landets främsta expertis på detta område vid hearingen inte har kunnat lämna svar på frågan. Jag tror att det är helt riktigt. Jag tror att det naturligtvis också är konsekvensen av det som skulle bli resultatet av en utredning. Jag tror inte att ens bästa utredningsväsende skulle kunna förutse exakt hur kommer att behandla en fråga om konkurrensneutralitet i denna bemärkelse. Jag tror inte att ens det bästa utredningsväsende skulle kunna säga vad varje enskild vin- eller sprittillverkare runtom på denna planet skulle tycka om att de inte får sälja när små gårdsförsäljare i får sälja. Jag tror alltså inte att en utredning skulle ge svar på det som efterlyser. Däremot vet vi, precis som sade, att vi kommer att få svar på en del, det vill säga: Hur ser EG-rätten på detta? Vi vet att kommissionen har väckt frågan. Vi kommer att få ett fullskaleexempel från verkliga livet. Så varför ska vi då ödsla utredningsresurser på att utreda något som vi inte kommer att få fram något bättre svar på än det som faktiskt är uppe till prövning? Man kan självklart måla upp olika motsättningar. Man kan måla upp motsättningar och säga att det är klart att det är viktigare att stödja små sprittillverkare än stora. Men någonstans borde det viktigaste av allt för riksdag ändå vara att stödja arbetet mot alkoholskador. Där är jag glad att ändå, i alla fall teoretiskt, står upp för monopolet eftersom det är en viktig del. Och det är det som har gjort att utskottet har varit så glasklart och tydligt, nämligen att om det finns någonting som ifrågasätter eller som riskerar det detaljhandelsmonopol som vi har som det viktiga verktyg det är ska vi inte pröva det. Det är ett överordnat mål jämfört med att stå för konkurrensneutralitet mellan stora och små tillverkare. Det tycker jag ändå att man får se. Om det finländska exemplet skulle visa sig okomplicerat tar jag gärna en diskussion om frågan igen. Då har vi ett konkret exempel och faktiska svar. 50 () replik: Som det är fungerar det inte på ett rättvist sätt när det gäller Systembolaget. Det är de stora multinationella industriproducenterna, som , med hundratals miljoner liter i produktion och massiva marknadsföringskampanjer riktade mot ungdomar, livsstilsreklam, som har en given plats på Systembolagets hyllor. Men de små lokala hantverkarna runtom i har inte en chans och är missgynnade på olika sätt. Där handlar det verkligen om alkoholkultur massiv livsstilsreklam mot ungdomar kontra dem som vill bevara ett kulturarv och som ser drycken som en njutning . Det är två vitt skilda inriktningar. Här hoppas jag att det är fler som förstår att dagens lagstiftning och regelverk har blivit anpassade till den verklighet som existerade för kanske . ser det inte likadant ut. Då måste riksdag kunna vara så flexibel att man förhåller sig till en förändrad omvärld, och jag ser fram emot att få höra statsrådet svar på min fråga sedan. Slutligen, fru talman, tycker jag att tidigare talare återigen bekräftade att han inte tror att utredningen skulle leda till någonting. Han tror inte, nej, men han vet inte. Att inte tro är ett väldigt tunt argument mot att faktiskt bifalla förslaget om en utredning. 51 Statsrådet (): Jag hade inte trott att jag skulle hinna hit för att delta i debatten, men kammarens ledamöter är så debattglada att det har dragit ut så att jag kunde klara det. Det är bra att kunna delta i den här diskussionen om alkoholhandlingsplanen. Jag ska inleda med att tacka för utskottsbehandlingen av handlingsplanen och tacka också för ett gott samarbete med och kring hur vi jobbade för att ta fram handlingsplanen. Jag noterar också den ganska breda enighet som finns i om huvudlinjerna i alkoholpolitiken. Det är väldigt viktigt att vi klarar av att behålla den enigheten och bygger på den. Vi avsätter ganska stora pengar till förebyggande insatser, över en halv miljard sammantaget, 250 miljoner och ytterligare . Det finns många områden som vi tar upp i handlingsplanen och bygger vidare på de erfarenheter som vi har gjort av förebyggande arbete. Men vi lyfter också in en del nya delar. Vi fortsätter naturligtvis med de ungdomsinriktade kampanjerna genom att försöka se till att med framför allt lokalt förebyggande arbete ändra hållning och attityder i ungdomsgrupperna. Det är väldigt viktigt. Det här har vi haft . Vi lyfter in, utöver det som vi gör generellt, två nya saker nygamla kanske man ska säga. En sak är att vi gärna vill stärka insatserna i arbetslivet. Vi vill se till att arbetsmarknadens parter tar ett större ansvar för det förebyggande arbetet, att man upptäcker när någon kamrat har problem med alkohol och att det då också finns en rutin för att hjälpa i den situationen och möjligen rehabilitera. Vi för samtal med arbetsmarknadens parter om projekt på det området. Vi lyfter fram barn till missbrukare. Jag har sagt att jag är beredd att av den halva miljarden sätta av åtminstone i riktade insatser för barn till missbrukare. Det är viktigt som en social insats för de barn som växer upp i förhållanden där man saknar en grundläggande trygghet under sin uppväxttid men också som en förebyggande insats. Är det någonting vi vet är det att om man har föräldrar som är alkoholister eller narkomaner är risken mångdubbelt större att man själv hamnar i de problemen när man kommer upp i tonåren. Kan vi klara av att göra någonting nu för att hjälpa barn som är fyra, fem eller nu kommer vi att se effekter av det om sju, åtta eller . Där fungerar folkhälsopolitiken när den är som bäst, det vill säga när vi klarar av att se inte bara framåt utan kanske flera decennier framåt. Vi bygger vidare på tidigare erfarenheter, som jag sade. Jag kan konstatera att vi trots allt varit ganska lyckosamma med tanke på resultaten. , om man vågar tro siffrorna från Sorad som mäter alkoholkonsumtionen, sedan Sorad började mäta 1996 verkar det nu som att totalkonsumtionen av alkohol tenderar att minska och att den minskningen skedde . Vi får se till innan vi vågar vara säkra på resultaten, men vi kan i vart fall konstatera att vi ser en utplaning, vilket är väldigt bra. På narkotikasidan är resultaten ännu tydligare. Andelen ungdomar som säger att de har provat narkotika har minskat med en tredjedel . Trots att tillgängligheten på både alkohol och narkotika har ökat kan det kanske vara så att vi ser en minskning totalt sett av konsumtionen. Då är det något ganska stort som har hänt. Vi kanske håller på att grundlägga ett nytt förhållningssätt till både alkohol och narkotika i en situation då tillgängligheten är ganska stor. Kanske är det så, och i så fall är det en ganska stor sak. Och i så fall går vi i en annan riktning än många andra länder, inte minst på kontinenten. Jag konstaterar också att det finns en ganska bred enighet kring alkoholpolitikens grundsatser, inte bara bland socialdemokratin, och utan också bland mittenpartierna, en enighet kring väldigt viktiga punkter som Systembolaget, reklamreglerna, det förebyggande arbetet, Internethandeln, bara för att nämna några sådana punkter. Det finns ett parti som alltid har stått utanför och som fortfarande står utanför. Jag hörde tidigare tala om en borgerlig enighet, och jag tror att sade något liknande. Det är svårt att tro. Man måste undra hur ni kan säga det utan att rodna. Det finns nästan ingen punkt där ni egentligen är överens. Vi kan ta Systembolaget, införselreglerna, reklamreglerna. var det enda parti i som röstade mot de begränsningar i marknadsföringsreglerna för alkohol som bland annat innebar att vi förbjöd reklam av alkohol riktad till ungdomar. Det enda parti som röstade mot den propositionen var . Skattesidan, Internethandeln, tillståndsgivningen är andra sådana frågor. i gick till val under förra perioden på att vi skulle ha dygnet-runt-öppet på krogar. Det är bara några exempel; jag kan göra listan väldigt mycket längre. Därför skulle jag vilja fråga utan att sedan anklagas för att mucka gräl, något som tog upp i sin replik nu när det är kvar till valet: Hur ser egentligen den borgerliga alkoholpolitiken ut? Kan vi få veta hur den skulle kunna komma att se ut? Det finns så stora avstånd på den borgerliga kanten, ljusår mellan å ena sidan och å den andra. Väljarna har rätt att få veta det. linje å ena sidan är att man egentligen inte ska dricka någonting alls, i alla fall inte . Å den andra sidan har vi med den totala avregleringen, där det är en låt-gå-politik och en känslolös alkoholpopulism som ofta hävdas. Särskilt illa är det här i en situation där ju de politiska förutsättningarna har förändrats. Det som har hänt med högeralliansens samarbete är att har stärkt sig så mycket på mittenpartiernas bekostnad. Egentligen det enda konkreta som har inträffat är att nu helt dominerar och håller på att köra ned och i källaren. Det är det som väljarna ser framför sig, det vill säga en eventuell borgerlig regering där dominerar fullständigt. Det tror jag skulle vara negativt för svensk alkoholpolitik men också för vår förmåga att hävda vår alkoholpolitik i ett europeiskt perspektiv. är ju en tidning som säkert åtminstone läser då och då. fanns där en artikel om europeisk alkoholpolitik med rubriken har blivit en förebild. Det var intervjuer med många av dem som är verksamma på den europeiska botten kring alkoholfrågorna. Det börjar märkas nu att vi har drivit detta så aktivt . Vi har bland annat fått till stånd en europeisk strategi mot alkoholskador. Vi har också drivit frågorna kring införselregler och skatteregler och att alkohol inte ska vara vilken vara som helst utan måste omgärdas med särskilda regler. Sett ur det perspektivet vore det, enligt mitt sätt att se, särskilt olyckligt att få en regering som inte orkar och vill hävda den traditionella ansvarstagande alkoholpolitiken på europeisk bas. Det blir viktigare och viktigare att man gör det. Därför skulle jag gärna vilja få besked av och er andra som är med i alliansen. Kommer en borgerlig regering att driva på för höjda minimiskatter i EU? Kommer en borgerlig regering att driva på för inskränkta marknadsföringsregler i EU? Kommer en borgerlig regering att ta strid mot Internethandeln? Kommer en borgerlig regering att slå vakt om Systembolaget i ett europeiskt perspektiv? De frågorna skulle jag gärna vilja ha svar på. Det är några månader kvar till valet. Det är dags . Väljarna har rätt att veta vilken alkoholpolitik ni vill driva efter valet en kristdemokratisk, en moderat eller något mitt emellan. Det är dags att ge besked om det. 52 () replik: Tack, , för att du kommer till vår debatt. Det kanske ger visst hopp om en del svar. representanter för vänsterkartellen har under debatten inte svarat på en rad frågor som vi i oppositionen har. Men kanske vi får svar. Eftersom ministern inte valde att svara på några av de frågorna i sitt anförande kanske de kommer i replikskiftet. Vi har inte någon moderatledd regering . Vi har en socialdemokratisk regering. är, som jag har påmint om, socialdemokrat. Det är han som har gett upp huvudförsvarspunkten vad gäller svensk restriktiv alkoholpolitik, nämligen införselkvoterna. Han valde att ge upp och inte ta strid om detta. Vi har tidigare i debatten frågat efter EU-strategin mot alkoholkonsumtionen och de svenska insatserna för denna. Hur har de sett ut och var står det svenska arbetet i kampen för att vi ska få en EU-strategi som motverkar en orimlig alkoholkonsumtion? intogs en nordisk ståndpunkt där man skulle kämpa för halverade införselkvoter och det skulle kämpas för höjda minimiskatter på alkohol i EU. Vad har gjorts under de som har gått sedan den nordiska ståndpunkten intogs? Vilka insatser har den gjort för att hävda den nordiska ståndpunkten i EU-sammanhang? Var är den utvärdering av de norska erfarenheterna av tvångsvårdsinslaget i den norska alkoholpolitiken som ministern personligen utlovade ? Var är de? Det finns ingenting i betänkandet som redovisar detta, och naturligtvis heller inga åtgärder. 53 Statsrådet () replik: är fantastisk på sitt sätt. Jag frågar: Vilken politik är ni beredda att föra framöver? Det är kvar till valet. börjar sin replik med att prata historia och tala om hur det var, hur vi har hamnat här och hur det har gått till. Varför inte ta ett rejält grepp nu när har talartiden till sitt förfogande? Kommer en borgerlig regering att driva höjda minimiskatter i EU? Kommer en borgerlig regering att göra det? Ja eller nej? Det är väldigt enkelt att svara på. Kommer ni att driva på för inskränkta marknadsföringsregler? Vi vet att det är en av hjärtefrågor. Kommer ni att ta strid mot Internethandel? Kommer ni att slå vakt om Systembolaget? Det är enkla ja- och nej-frågor. De borde vara väldigt enkla att svara på. har avstått från att säga något om det. I stället väljer han att prata historia. Hur står det till med alkoholhandlingsplanen på europeisk botten? 2003 återstartar, efter det att jag hade tagit upp frågan på ministerrådsmötet , hela processen med att på europeisk botten ta upp en strategi för att motverka alkoholskador. Vi hjälpte till och med kommissionen att skriva den strategin. Vi skickade ned en expert, , för att hjälpa till att skriva underlaget. Det blev färdigt . har det tröskats igenom i kommissionens alla forum. Vi har också legat på för att få fram detta så fort som möjligt. Det senaste jag har hört är att kommissionen kommer att lägga fram alkoholhandlingsplanen , alltså under ordförandeskap. Jag hoppas det och att den när den väl kommer verkligen blir effektiv. 54 () replik: Jag vill påminna den ansvarige ministern om att han faktiskt är ansvarig minister. Det är en självklarhet att oppositionen ska få ställa frågor om vad som pågår och vad som avses göras till den som är ansvarig för den förda politiken. Den rätten förbehåller jag mig att fortsätta att ha. Jag tackar för beskedet om vad som har gjorts angående EU-strategin. Jag har hört vad som gjordes 2003. Jag har inte hört det sista om att det nu är ett fullföljande på väg denna vår. Tack för det. De andra frågorna har jag inte heller i det här anförandet hört något om, det vill säga vad som har gjorts när gäller att hävda de nordiska ståndpunkterna i EU-sammanhang. Jag hör fortfarande ingenting om de norska erfarenheterna av tvångsvård av gravida. Är det något som ministern bara tänker låta somna i väg och låta betänkandet stå där det står, det vill säga ett blankt avvisande av det arbetet? Jag har heller inte hört något konkret om hur frivilligvården ska se ut som alternativ och som huvudsak. Hur ska frivilligvården se ut framöver vad gäller gravida och missbruk?