prot · GT09107 · 2006-04-20 00:00:00 — Jag tycker att det snarare var ett exempel på det som tog upp om sin egen brunn det kan vara brist på vatten och så vidare. Det kanske är ett sådant område som kommunen borde förse med vatten, men man ser att man inte har någon möjlighet att täcka in det. Då hjälper det ju inte vad en länsstyrelse har för tillsyn, utan det är ju till syvende och sist en ekonomisk affär för kommunen också. 133 () replik: Ja, visst är det så, , och jag tror heller inte att det blir billigare om det är en privat aktör som ska se till detta. Sedan har man andra lösningar, gemensamhetslösningar. I min by har vi en sådan. Byn går samman och ordnar vattnet. Jag förstod inte riktigt frågan om dröjsmål. Menar du att man får vänta orimligt länge? Den nya lagen innebär att är det organ som kan trycka på och påskynda onödigt dröjsmål. Jag tror att det räcker med den lagändring som vi har gjort . Annars får vi gå in och ändra igen. 134 (): Vatten, bara vanligt vatten, är något som berör människors grundläggande livsvillkor och en viktig maktfråga i samhället. Tillgången till rent vatten är en mänsklig rättighet och bör därför säkerställas på demokratisk väg och till så låga kostnader att ingen ska behöva avstå från att använda vatten för sitt dagliga bruk. Det är viktigt också ur miljösynpunkt att den demokratiska kontrollen och tillsynen är tillfredsställande. Vi står därför bakom denna proposition som helt går i den riktningen. Kommunerna ska äga eller ha det rättsliga inflytandet över allmänna vattenanläggningar, VA-anläggningar. Det garanterar den demokratiska kontrollen och inflytandet och innebär att vatten inte betraktas som en konsumtionsvara vilken som helst. Om ser någon ideologisk fara i detta, vilket uttrycks i ett särskilt yttrande, så gärna för mig! Vattenfrågan har varit på den internationella politiska agendan . höll FN en internationell vattenkonferens i . Där uppmanades världens regeringar att utarbeta nationella planer och program för vattenförsörjning och sanitet och sätta upp milstolpar för arbetet med att säkra vattenförsörjning och avloppshantering. Agenda 21-konferensen i slog fast att en integrerad förvaltning av vattenresurserna grundar sig på antagandet att vatten är en integrerad del av ekosystemet, en naturresurs och en social och ekonomisk tillgång. Vid utvecklingen av användningen av vattentillgångarna bör uppfyllandet av grundläggande behov och skydd av ekosystemen prioriteras. Utöver detta ska vattenanvändningen på lämpligt sätt avgiftsbeläggas. visar tydligt att vatten inte är att betrakta som en konsumtionsvara vilken som helst, helt i linje med detta betänkande. I , som ligger på tionde plats i vattenligan vi har alltså inte mest vatten utan ligger på tionde plats kan vattenfrågan tyckas vara ett obefintligt problem. Trots detta är principfrågorna lika viktiga här. Det finns problem även hos oss. Flera personer har hört av sig till mig och välkomnat att allmänna anläggningar som inte är kommunala nu kan bli det om de tydligt ligger inom vad som betraktas som ett kommunalt verksamhetsområde. Det har bedrivits rättsprocesser mot kommuner för att de inte vill ta ansvar för vattenförsörjning där föreningarna för de allmänna vattenanläggningarna inte ansett sig klara ett långsiktigt ansvar för drift och underhåll. Kommunerna har vunnit målen. Tacksamheten från de personer som har hört av sig till mig är stor, och de ser fram emot att kommunerna nu måste ta över de här anläggningarna. Tillägget om att det kommunala ansvaret utvidgas till att omfatta även skyddet för miljön som ett tvingande krav för uppförandet av en VA-anläggning är också ett positivt inslag i betänkandet som de allra flesta har pratat sig varma för här. protesterar mot förslaget om ett kommunalt monopol för VA-anläggningar eftersom det i varken råder brist på vatten eller att priserna skulle öka. Det här är åsikter som torgförs av ideologiska skäl. är det faktiskt brist på vatten även i . Vad som händer med priserna om vattentillgången privatiseras är okänt. Det vi har sett och det vi kan jämföra med är ju avregleringen av elmarknaden eller utförsäljningen av fjärrvärmeanläggningar i till exempel och . Där har vi facit i hand, och det är ju ingen munter läsning för vare sig brukare eller kommunpolitiker som fattat beslut om utförsäljningen. vill också som vanligt kringskära den kommunala möjligheten att samverka med andra kommuner och hävdar då lokaliseringsprincipen. tycker att det är bra om kommunerna samverkar inom områden som gör verksamheten effektivare. I mitt hemlän finns det ett väl fungerande kommunalt samarbete kring räddningstjänsten, renhållningen, fjärrvärmeanläggningar med mera mellan Gästrikekommunerna. Det blir billigare för kommuninnevånarna och ger en högre kompetens hos personalen som finns i den här organisationen. Är mot sådana lösningar också? Med detta, fru talman, tackar jag för ordet. 135 (): Det gemensamma ansvaret finns för att människor ska kunna samordna verksamheter som är för svåra för den enskilde att klara själv. Försörjningen av vatten och tillvaratagandet av avlopp är en sådan gemensam fråga där samhället har en tydlig roll vid befolkningskoncentration. Få verksamheter är så viktiga i samhället som just de här frågorna. Alla kommer förmodligen ihåg , den upprensning av dåliga brunnar och dåliga avlopp som skedde och den folkhälsoinsats som den debatten innebar . Vatten är ett livsmedel och ska hanteras som ett sådant, och avloppet är en föroreningskälla och ska hanteras som en sådan. Samhällets ansvar på det här området är alltså viktigt. Det är därför viktigt att det är både hälsoskäl och miljöskäl som lyfts fram i det här sammanhanget. ser olika ut. Det kräver olika lösningar i olika bygder för att alla, oavsett boendeort, ska kunna ha en bra service på lika villkor. På orter där det finns en marknad kan givetvis marknaden lösa många problem, men på andra ställen är det upp till kommunen själv att lösa problemet. Undantaget i lokaliseringsprincipen i sådana här sammanhang är därför bra. Den lägger grunden för rimliga prisnivåer. Den lägger grunden för att små kommuner ska kunna förbli små med en bra medborgarkontakt. Den lägger grunden för en lika service i den lilla kommunen på samma sätt som i den stora kommunen. När jag läser reservationen i det här ärendet blir jag något fundersam. Har jag missuppfattat det? Har reservanterna missuppfattat det? Eller lever vi i olika verkligheter? Jag känner inte igen beskrivningen. Jag har jobbat med den här typen av frågor och ser förändringarna som förenklingar, inte hinder. Det är mer ett fastläggande av gällande praxis som har utarbetats via nämndens domar. Det finns alltså, som jag ser det, en viss verklighetsförankring i det här förslaget. Jag kan ta ett par exempel. När ett VA-område bildas sker det i en process där alla intressenter ingår. En förrättning sker, och när den är klar ska VA-området införas . Det ska inte vara några väntetider. Skulle det ändå uppstå väntetider har jag inte hört talas om någon kommun som har hindrat en enskild anläggning . Hur man löser en sådan anläggning rent ekonomiskt finns också reglerat i lagen. Man kan naturligtvis göra undantag från det här, men i så fall sker det i ett direkt avtal med berörd intressent. Det är inga problem, som jag ser det. Sedan finns det allmänna anläggningar och gemensamhetsanläggningar. Det här förslaget förändrar inte, som jag ser det, den frågan. Gemensamhetsanläggningar kan vara att föredra i vissa sammanhang, exempelvis i sommarstugeområden och fristående detaljplaneområden. Jag upplever inte att det kommer att finnas något hinder för gemensamma anläggningar med anledning av detta förslag. Jag ser det alltså inte som befogat att föra en diskussion om begreppet stopplag i det här sammanhanget. Jag tror att det finns en överdriven oro i den här frågan. Jag vet att den här typen av frågor ofta upprör känslorna, omgivna av en mängd skrönor. Men verkligheten innebär oftast lösningar som tillfredsställer de flesta. Få är de kommuner som inte ser medborgaren som en resurs i det kommunala arbetet. Jag ser oron som överdriven. De förändringar jag ser i förslaget i förhållande till dagens praxis är kravet om betalningsansvar för den gatuansvarige och för räddningstjänsten till VA-kollektivet, dels för användande av ledningsnätet, dels för dagvattenkostnader. Alltför många kommuner har felaktigt debiterat fastighetsägarna för kostnader som samhället egentligen ska stå för. Med det här förslaget minskar alltså betalningsansvaret för den enskilde. Det är ett steg i positiv riktning, ett steg för att minska boendekostnaderna för kommunernas medborgare. 136 () replik: Jag noterar med tillfredsställelse att tycker att det är bra att kommuner kan samverka när det gäller vattenförsörjningen och att man kan göra undantag från lokaliseringsprincipen. Jag har lite svårt att se hur ni ska få ihop det i alliansen runt den frågan, men det kanske du kan redogöra för . En annan intressant fråga är den som både moderater och folkpartister väcker, att man är emot förändringen att kommunerna ska ha ett huvudansvar och äga de kommunala anläggningarna. Är det så att också vill öppna för privata lösningar, typ den man hade i och där man sedan kom på att det kanske inte var så bra och ändrade sig? Det är lätt att säga att man utgår från att det är så här just , men det är principerna som gör om saker och ting kan hända eller inte. Den principiella ståndpunkten är oerhört viktig för hur kommuner och andra kan agera. 137 () replik: Jag blev lite fundersam när jag läste reservationerna, så jag lade ned lite mer bakgrundsarbete inför den här debatten. Jag konstaterar att den situation som vi har med kommunala anläggningar och gemensamhetsanläggningar inte förändras efter detta beslut. Det innebär i realiteten att det trots allt finns gemensamhetsanläggningar kvar, där föreningar och liknande kan äga anläggningen. Men givetvis är det ett kommunalt ansvar att se till att man uppfyller kravet på miljön, kravet på folkhälsan och så vidare. Vad gäller situationen i ser inte jag det som en bra lösning att privatisera den här typen av verksamhet. Vad sedan gäller alliansen: Låt oss arbeta på det! Innan den här typen av förändringar eventuellt ska göras kommer det att ske en dialog med kommunfolket, och jag är övertygad om att den verklighet vi alla lever i också kommer att vara rådande. 138 () replik: Min uppfattning är att det vi gör nu innebär att kommunerna kommer att få ta ett större ansvar för gemensamhetsanläggningar. Jag har fått konkreta bevis på det genom att människor har ringt till mig som vill föra in den gemensamma anläggningen i det kommunala ansvaret. Det har varit omöjligt man har till och med drivit rättsprocess i frågan. blir kommunen betydligt mer skyldig att göra det här, om det ligger inom kommunens verksamhetsområde. Jag får då hoppas att de flesta kommuner gör en välvillig tolkning så att de flesta gemensamhetsanläggningar kan ingå i det här systemet. Jag tycker också att det är en rättvisefråga, som du själv var inne på när det gällde boendekostnader och annat. När det gäller privatiseringsfrågan: 21, har jag hört två för och en emot. Ni får nog problem med det här, och ni måste nog reda ut det. Sedan får vi se vad den fjärde parten säger i frågan. Jag tycker att det är en viktig signal, och det borde svenska folket få veta. Det är för mig en principfråga. Jag har försökt redogöra för hur jag ser på vatten och hur man ska hantera det i samhället. 139 () replik: De problemen är små i förhållande till de problem som den röda kartellen har. Jag tror inte att det är något problem. Jag delar däremot inte uppfattningen vad gäller gemensamhetsanläggningarna. Jag uppfattar det som att de ska kunna finnas kvar . Däremot finns det, helt rätt, ett klart och tydligt ansvar för kommunen att inom sina verksamhetsområden se till att skapa VA-områden som uppfyller kraven på folkhälsan och på miljön. Men det är en viss skillnad i förhållande till att en gemensamhetsanläggning i ett sommarstugeområde ska ägas av samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Skrivelse 2005/06:101 Årsredovisning för staten 2005 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:355 av ()till utbildnings- och kulturminister 2005/06:356 av ()till finansminister tidsplan för att avskaffa reklamskatten Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1435 av ()till statsrådet och rätten till sjukbidrag 2005/06:1436 av ()till statsrådet driving 2005/06:1437 av ()till statsrådet och yttrandefrihet 2005/06:1438 av ()till utrikesminister till demokratirörelsen i /06:1439 av ()till justitieminister för avspärrad fastighet 2005/06:1440 av andre vice talman ()till statsrådet inom sjukvården /06:1441 av ()till finansminister Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:1355 av ()till statsrådet mot vuxenmobbning 2005/06:1370 av ()till utrikesminister åtgärder mot barnsexturism 2005/06:1373 av ()till socialminister för barn och ungdomar 2005/06:1380 av ()till socialminister och ungdomars hälsa 2005/06:1392 av ()till statsrådet med förhinder 2005/06:1367 av ()till statsrådet av avfallshantering /06:1368 av ()till statsrådet och bosättningstid 2005/06:1369 av ()till justitieminister för sexualbrottsdömda att ta del av pornografi 2005/06:1372 av ()till jordbruksminister kustnära fisket 2005/06:1379 av ()till jordbruksminister svensk kilowatt 2005/06:1385 av ()till statsrådet sjukskrivna och föreningsfriheten 2005/06:1386 av ()till justitieminister rekommendationer mot penningtvätt och finansiering av terrorism 2005/06:1388 av ()till statsrådet på den svenska pokermarknaden /06:1389 av ()till utrikesminister och tortyrförbudet 2005/06:1393 av ()till socialminister krav för underhållsbidrag 2005/06:1394 av ()till statsrådet 2005/06:1395 av ()till statsrådet 2005/06:1396 av ()till utbildnings- och kulturminister 2005/06:1397 av ()till statsrådet tandvård 2005/06:1399 av ()till utrikesminister för fattiga länder 2005/06:1400 av ()till statsrådet till det individuella programmet 2005/06:1401 av ()till finansminister regler för reseavdrag 2005/06:1402 av ()till jordbruksminister 2005/06:1403 av ()till jordbruksminister av giftormar 2005/06:1404 av ()till statsrådet tillgång till mediciner 2005/06:1405 av ()till statsrådet dosrekommendationer 2005/06:1406 av ()till utrikesminister till illegitima länder 2005/06:1408 av ()till justitieminister i /06:1410 av ()till statsrådet av alkoholgodis 2005/06:1412 av ()till jordbruksminister på lodjur 2005/06:1413 av ()till statsrådet 2005/06:1414 av ()till utbildnings- och kulturminister 2005/06:1415 av ()till justitieminister på anstalter 2005/06:1416 av ()till statsrådet av vapen i skolan 2005/06:1417 av ()till socialminister 2005/06:1419 av ()till utbildnings- och kulturminister framtid 2005/06:1420 av ()till finansminister regler för fastighetsskatten 2005/06:1421 av ()till statsrådet av i Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 25 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 102 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.