prot · GU0943 · 2006-12-19 00:00:00 — Det har gjort att flera människor har kommit ut i arbete och att flera människor har kunnat efterfråga en bostad. Det har gjort att vi har fått en positiv utveckling på bostadsmarknaden. Det är den utvecklingen som kan brytas med den nya politiken och alliansens stopp för investeringsstöd och räntebidrag för att bygga bra och billiga hyresrätter. Frågan är ju varför man så tydligt tar producenternas, bostadsbyggarnas, parti och inte hyresgästernas. 9 () replik: Jag kan börja med ett klarläggande. ska vi ha diskussionen om marknadshyror igen. Vi har varit väldigt tydliga och sagt att vi ska fortsätta att ha ett system där hyrorna förhandlas fram mellan hyresgäster och fastighetsägare inget annat. är det som förhandlar för de absolut flesta hyresgäster. Det är väl till och med så att har varit ute och sagt att man nog behöver se över hur dagens hyressättningssystem är reglerat i lagstiftningen. Jag tycker att det är väldigt positivt att man sätter sig och diskuterar det. pratar om att vi slår undan benen för alla dem som har begränsad ekonomi med vår förda politik. Man kan alltid fundera på vad det är som slår undan benen för människor, och för mig är det utanförskapet, och det största utanförskapet att man inte har ett arbete. Det är det vi lägger grunden för, att flera människor får ett arbete. Får man ett arbete har man en inkomst, och då kan man börja göra helt andra saker. För de mest utsatta har vi satt av pengar till en garanti för dem som har det allra svårast att komma in. De reglerna kommer. Där tror jag att man kan stötta dem som har det allra svårast. Jag tycker att det är viktigt. Att vi skulle stödja producenterna, när ni har sagt att vi inte gör det det hänger inte ihop. Som jag sade, finns det facit på er bostadspolitik. Vår har inte börjat gälla . Vi får väl se vad framtiden utvisar, men jag är säker på att de förslag vi lägger långsiktigt kommer att bli mycket bra. 10 () replik: Det är bra att är tydlig på ett antal punkter. Det ska över huvud taget inte utgå något statligt stöd till byggande av bostäder. Det är också bra, även om jag blir lite förvånad men som sagt glad, över att du är så tydlig med att vi ska bibehålla det förhandlingssystem som fungerar väl i det här landet. Får jag fråga: Innebär det också att det fortsättningsvis ska utgå ett förhandlingsstöd, ungefär i den ordning som vi har det arrangerat ? Dina partivänner från kommun var inte särskilt nöjda när de uppvaktade oss i civilutskottet. Jag undrar om du inte tycker att det är kapitalförstöring att man har lagt ned så mycket pengar som inte kommer till någon nytta genom att det inte kommer att byggas studentbostäder och hyreslägenheter i så som de önskar. Du säger i en tidningsintervju som jag har tagit del av att du ser stora fördelar med den nya bostadspolitiken. Du säger att det har varit ett väldigt hattande med olika bidrag. I stället måste branschen se över sina kostnader och bygga det kunderna efterfrågar. Kanske är det helt rätt att hellre bygga bostadsrätter och villor. Du säger också att du tycker att det är helt ok om studenterna erbjuds lägenhet i tillfälliga paviljonger. Det är väl ungefär detsamma som baracker. Men du valde att kalla lägenhet för våning, som ni moderater ofta gör. Jag vet inte om du kommer ihåg det, men stod du bakom en reservation i ett budgetbetänkande där du sade att unga människor vill kunna flytta till en egen bostad när de blir vuxna. Du tyckte också att bostadssituationen för många studenter på större universitets- och högskoleorter var särskilt besvärlig. Ja, just det. Jag känner igen argumenten från dina partikamrater i . Hur, , ska sänkta inkomstskatter hjälpa studenter, arbetslösa och sjukskrivna till en bostad? Jag förstår inte det. 11 () replik: Det var mycket på en gång. Jag kan börja med att relatera till artikeln i . Där kan jag konstatera att de gör en längre intervju, och sedan väljer de att trycka vissa delar av det jag säger. Det är ju alla journalisters rättighet. Vi förde ett längre resonemang om hur man till exempel kan göra billigare studentbostäder. En av de bitar vi var mycket inne på, och som man har jobbat mycket med i , är tillfälliga bygglov där man bygger upp bostäder. Jag sade att jag kan tycka att det är rimligt. Man bor inte i studentbostäder speciellt av sitt liv, när man är ung. Många av dem som flyttar in i studentboende är också under , och då har man kanske en annan sorts krav på sitt boende än när man blir äldre. ställer frågan till mig hur vårt jobbavdrag ska kunna hjälpa studenter. Det är de facto så att väldigt många studenter arbetar. Det är någon sorts myt att de flesta studenter inte har ett extraarbete. De allra flesta har det. De blir direkt hjälpta, för de första 30 000 de tjänar blir skattebefriade. Det är i alla fall bättre än vad man har det . Jag har velat vara tydlig om detta: Nej, vi vill inte stödja producenterna. Vi vill i så fall stödja konsumenterna. Jag tror att det är oerhört viktigt, om vi ska komma fram när det gäller vår bostadspolitik, att vi är tydliga mot producenterna. Egentligen vore det väldigt bra om en hel riksdag kunde ställa sig bakom detta att det nu är slut med producentstöd, att nu ska vi hjälpa de hushåll som har det svårt. 12 () replik: Ska jag då inte uppfatta det du säger, , så att det stöd till personer som du talar dig varm för är detsamma som att vi ska slå in på en ny väg i det här landet vad gäller bostadspolitik, att det framöver sker något som vi har valt att avstå från men som vi kan se i många europeiska länder, så kallade socialbostäder? Det skulle jag gärna vilja höra från dig i så fall. Du pratar om att fastighetsskatten ska fasas ut. Det innebär att en stor inkomstkälla för staten inte längre kommer att finnas. Ungefär 27 miljarder handlar det om som staten inte kommer att få in i inkomster. Hur ska ni finansiera det här? Kan du berätta det för mig? Det är ganska mycket pengar som staten då inte tar in. Vi vet att det är stora hushåll som bor i stora villor med höga taxeringsvärden och stora tomter i norra delen av som kommer att bli vinnarna på detta. Det handlar om en förmögenhetsöverföring på miljarder från dem som inte har en hyresrätt till dem som redan har ett bra boende. Detsamma gäller egentligen för räntebidragen, där staten inte heller kommer att få inkomster därför att det kommer att byggas färre bostäder. Staten kommer att bli lidande även på det. Jag önskar också att du kunde svara på den fråga jag ställde i mitt anförande. Om det skulle visa sig att det ramanslag som finns avsatt i budget inte räcker, att man har uppfyllt alla kriterier, gjutit Odellplattan och gärna vill fortsätta att bygga billiga bostäder, utifrån de regler som har gällt gilla dem eller inte kommer då att påverka regeringen i riktning mot att se till att åtminstone dessa lägenheter kan färdigställas? 13 () replik: Enligt min förutsättning, om jag börjar med fråga i anförandet om ramanslaget, tycker jag att det är rimligt att gällande regler ska gälla. Det ska jag åtminstone jobba för. Det tror jag att vi är helt överens om inom civilutskottet. Då har vi i alla fall tagit den frågan. Jag vill klargöra: Nej, vi är inte speciellt pigga på att ha social housing, eller sociala bostäder. Vi vill snarare fortsätta på den väg där vi är, att vi har hyresbostäder, bostadsrätter och flerfamiljshus och stöder de hushåll som behöver det. Stora områden med enbart sociala bostäder tror jag inte gynnar vårt samhälle över huvud taget. Sedan kommer vi då till frågan om utfasningen av fastighetsskatten och hur vi ska finansiera det. Delar har vi redan finansierat, men sedan är inte allt klart. är väldigt medveten om att man sitter och tittar på det i . Men här kommer vi väl egentligen in på det som är intressant. Under den socialdemokratiska regeringen har staten tagit in 34 miljarder, som jag tror summan är, från dem som bor och har sedan delat ut ett litet bidrag. Det verkar som att det är det absolut mest korrekta sättet att driva en bostadspolitik. Vi vill göra tvärtom. Vi vill ta bort fastighetsskatten, och vi tar bort bidraget. Totalt sett är det mer gynnsamt för boendesektorn än vad er politik någonsin har varit. 14 () replik: Jag begärde ordet mest för att det är viktigt att det inte uppstår några missförstånd var de politiska skiljelinjerna går. Från majoritetens sida vill man påskina att man skulle vara ensam om att anse att det inte har fungerat bra. Så är det inte. Jag kan inte överblicka i tiden. Men jag vet att det åtminstone ända sedan vi hade borgerligt styre i tidigare, och även före det funnits en rätt bred insikt om att bostadsfinansieringssystem är knepigt och att det inte har fungerat bra. Man har verkligen försökt att hitta lösningar. Det har pågått en utredning, som om jag inte minns fel kom , som inte gav några bra lösningar. Det var bakgrunden till att den förra regeringen med de samarbetspartier den hade ville fortsätta att gå igenom hur vi kan komma fram på ett bra sätt. Det vi vänder oss emot handlar inte om det som ni använder som argument, att vi skulle vilja hålla fast vid det som har varit. Det är just sättet att göra det vi vänder oss emot. Vi har svårt att förstå hur ni kan genomföra en så stor förändring utan att det i betänkandet och i regeringens proposition egentligen finns några argument. Det finns inget resonemang om de problem som uppstår. Det är problemet. Man skulle väldigt gärna vilja höra från er sida om det över huvud taget inte ska finnas något statligt stöd till bostadsbyggandet. Hur får ni det att gå ihop med det faktum att ni i budgeten föreslår ett mycket stort belopp, fastän det inte finns preciserat, för statligt stöd till byggande inom äldreområdet? 15 () replik: Det är klädsamt av att åtminstone lyfta upp att bostadsfinansieringen som den har sett ut kanske inte har fungerat så väl. Man kan fundera över hur beredningen av budgeten går till. Det är ett dilemma i det här landet att en nytillträdd regering, när man har regeringsskifte, har på sig att lägga fram en budget. Då kommer vi kanske in på en väldigt mycket större fråga om när regeringen ska lägga fram budgeten. Däremot har våra förslag varit kända. , innan valet, var alliansens partier överens om vilka förslag som vi skulle lägga fram. I var det en väldigt tydlig del att vi tog bort detta. Vid behandlingen av vårpropositionen sade de borgerliga partierna att detta är vad vi vill göra. Det är inte så att det kommer som en total överraskning. Vi har diskuterat och argumenterat för förslagen. Det är faktiskt så att vi under den förra socialdemokratiska regeringen föreslog , som då var bostadsminister, att vi kanske skulle göra en bred parlamentarisk uppgörelse om att se över bostadsfinansieringssystemet. Men det var vägs ände. Vi fick aldrig någon respons på detta. Jag tycker att vi redovisar våra skäl. Vi vill skapa långsiktighet och vara väldigt tydliga. Vi tror att det är enda vägen att komma fram. Vi säger dessutom att vi ska hjälpa de hushåll som har det allra svårast. Därför avsätter vi 100 miljoner för det i budgeten. 16 () replik: talar om långsiktighet. Jag har inte varit riksdagsledamot så . Men min bild som samhällsmedborgare är att när man genomför större förändringar i har man en dialog med dem som berörs. Det är därför jag har valt att använda ordet maktkartell. Jag tycker inte att vi styrs av en regering. Regerandet i sig innebär just möjligheten att föra dialog med berörda parter och att bereda ärenden. Det är så tydligt att man väljer bort att göra det. Visst har ni haft en politik i alliansens regi som ni har gått ut och talat om. Men när man kliver in i regeringsställning är vårt demokratiska system utformat så att man använder regeringsfunktionen för att också stämma av sina förslag mot verkligheten och med alla dem som berörs av det hela. Det förvånar mig att ni i betänkandet inte har någon som helst text som handlar om konsekvenserna av förslaget. Det är tråkigt. Jag kanske ska avsluta med att ställa en fråga till som berör studenterna. Vi fick nu väldigt klart för oss här att studenter inte ska kunna försörja sig och inte kunna studera på de studielån och studiebidrag de får. Det systemskifte vi nu ser innebär att de ska leva på jobbavdrag och bisysslor vid sidan om. Är det korrekt uppfattat? 17 () replik: Jag hörde redan i anförande att han använde väldigt många stora uttryck. Jag tänker kanske inte riktigt bemöta dem. Jag tycker att det känns konstigt när man uttrycker sig på det sättet. Jag ska rätta om en sak. Det står faktiskt i budgetpropositionen att det kan få kortsiktiga konsekvenser när man fasar ut räntebidragen. Det är inte så att det inte står någon text över huvud taget i budgetpropositionen. Det står absolut i budgetpropositionen att det kortsiktigt visst kan få konsekvenser. Jag ska sedan komma in på studenterna. I regeringens förslag ligger en höjning av studiemedlen. Den är ganska blygsam. Det kan vi väl alla vara överens om. Studenter har haft det väldigt blygsamt under den gångna mandatperioden. Det har varit någon mindre höjning. Men i övrigt har studenter fått leva på samma studiemedel . Det har i varje fall inte vi varit med och regerat om. Alla studenter ska självklart inte bara få någon sorts bidrag om de arbetar. Men studenter är väldigt mycket olika individer. Studenterna har fått en mindre höjning av studiemedlen, men säkert inte tillräckligt. Från den borgerliga regeringen säger vi också att man ska göra en översyn av hela den ekonomisk-sociala situationen för studenter. Man kan aldrig bortse från att väldigt många studenter arbetar. Jobbavdraget ger dem en oerhört stor ökad ekonomi. 18 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill också börja med att konstatera att det inte finns något budgetförslag från Socialdemokraterna med fördelning på respektive anslag inom utgiftsområde 18. och alliansen vill med budgeten förnya svensk bostadspolitik, och det är en välkommen förändring. Det finns ca 100 kommuner med bostadsbrist trots räntesubventioner, trots investeringsbidrag och trots investeringsstimulans. De nuvarande bidragen är dessutom djupt orättvisa. Det är inte rimligt att ha ett investeringsbidrag som bara gynnar de kommuner som har en efterfrågan på lägenheter, det vill säga tillväxtkommunerna. Byggare och fastighetsförvaltare i andra kommuner göre sig icke besvär. Det innebär att de geografiska klyftorna i ökar. Det kan inte vara uppgift att medverka till det. Det visar bara att marknaden inte fungerar med bidragen och att de nuvarande åtgärderna inte har fått avsedd effekt. Det kan vara en förklaring till att i sitt förslag har minskat anslaget till investeringsbidragen med eller 200 miljoner jämfört med årets budget. Det är inte heller rimligt att ha räntesubventioner som är i stort sett eviga för vissa medan andra inte alls får del av denna förmån. Vi har inte råd med, eller behov av, att med skattemedel finansiera dessa långsiktiga bidrag. Noteras bör att den förra regeringen hade för avsikt att ta bort räntebidragen . Noteras bör också att investeringsbidragen och investeringsstimulansen upphör enligt tidigare riksdagsbeslut. hävdar oppositionen att man har med en förlängning i sitt budgetförslag, och det är riktigt. Men eftersom marknaden vill ha långsiktiga spelregler är detta inget bra sätt att arbeta på. kan man dock inte isolera bidragen och stimulansåtgärderna, utan de ska kopplas ihop med sänkta fastighetsskatter och sänkta inkomstskatter. För flertalet blir alltså inte effekten alls så negativ som oppositionen hävdar. En framtida förändring av fastighetsskatten till en skatteavgift skapar större trygghet för kommunerna genom att man breddar den egna inkomstbasen och minskar beroendet av statsbidragen. Det är intressant att jämföra byggkostnaderna i storstad och i övriga landet. Enligt var byggkostnaden för en lägenhet i drygt 2 miljoner eller ca 26 500 per kvadratmeter. I med omnejd kostade en lägenhet knappt 1 ½ miljon eller 20 700 per kvadratmeter. I norra var motsvarande siffror drygt 1 miljon eller 15 400 per kvadratmeter. Detta innebär att produktionskostnaden var högre och att det är dyrare per kvadratmeter att bygga i än i norra . Motsvarande skillnad på småhus är 65 respektive . Är det rimligt att med skattemedel finansiera denna skillnad? Som centerpartist tycker jag inte det. Dessutom kan man fråga sig varför skillnaden inte är lika stor på småhusen som på flerbostadshusen. Om jag skulle spekulera i ett svar blir det att konkurrensen på marknaden är minimal och att det behövs flera byggföretag. Byggfelen svarar för av byggkostnaderna. En skärpning på byggarbetsplatserna skulle alltså dämpa hyresnivåerna rejält. I synnerhet när det gäller kommunägd mark bör de kommuner i tillväxtområden som klagar på höga hyror kanske fundera på tomtpriserna. Dessa uppgår i många fall till av den totala investeringskostnaden. Där finns marginaler. Lägger man ihop en ökad konkurrens med byggfelen och markpriserna så kompenserar det mer än väl de borttagna subventionerna. Om vi med skattemedel ytterligare vill säkerställa allas rätt till tak över huvudet bör vi nog fundera mer på att inrikta oss på konsumenterna. Det kan vara i form av högre nivåer på studiemedel eller en höjning av de lägsta pensionerna men också i form av bostadsbidrag. Nya boendeformer som ägarlägenheter och tredimensionell fastighetsbildning även för bostäder kan också bidra till lägre boendekostnader . Jag ser också framför mig en ny hyresnorm som balanserar hyresgästens behov av besittningsskydd och en rimlig hyreskostnad med fastighetsägarens roll som företagare med krav på dels en rimlig avkastning, dels en rimlig rådighet över sitt kapital, det vill säga fastigheten. Jag har några kommentarer till oppositionens förslag. skriver att man ser med oro på hur en bostadspolitik tar form som inte har plats för de mest utsatta i samhället. Ändå stöder i motsats till alliansens förslag på för att underlätta för enskilda att ordna bostad. Är inte dessa 100 miljoner ett bevis på att vi i alliansen tar hemlösheten och utslagningen på allvar och att vi vill hitta lösningar som är hållbara? har ett något märkligt förslag när det gäller marksanering för att bygga bostäder. Här är det inte frågan om att miljöaspekten är det viktigaste, utan huvudsyftet är att bygga flerbostadshus. Att använda medel som normalt disponerar för miljöåtgärder till att höja markpriserna i större tätorter är inget vi kan ställa upp på. När det gäller konsumentfrågorna är oppositionen i stort sett överens med oss i alliansen om anslagens storlek. Det som utmärker sig mest i motionerna är kraven på kommunala konsumentrådgivare. Vi i tycker också att det är viktigt med konsumentrådgivning. Vi är också överens om att den kan ske i regi, vilket också görs i av kommunerna. Däremot överlåter alliansen till kommunerna själva att avgöra om de vill erbjuda sina invånare denna service. Det finns tre olika förslag från oppositionen. Socialdemokraterna vill utreda. kräver kommunala rådgivare, och anslår . Om det nu enbart är 31 kommuner som inte erbjuder konsumentrådgivning, och tio av dessa finns i , är det knappast motiverat att anslå en så stor summa för att lösa problemet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 19 () replik: Jag tycker att i alla fall i början på sitt anförande i grund och botten hade en positiv ansats och en problembild som jag i mångt och mycket delar. Han redovisade de problem och orättvisor som finns inom svensk bostadspolitik. Jag är beredd att också slå fast att inte allt har fungerat bra. Det hade naturligtvis varit bra om alliansen i sina ambitioner när det gäller de långsiktiga ekonomiska villkoren för bostadsbyggandet hade varit med på att utreda hur dessa villkor skulle utformas. Det som är viktigt för , och som kanske inte eller andra representanter för alliansregeringen och dess riksdagsunderlag vill ta till sig, är att vi ska ha generella åtgärder och generella insatser för låga hyror. En bra bostadspolitik bygger på inriktningen att vi ska slå vakt om hyresgästen och hyresgästens möjlighet att få god boendeekonomi. Till skillnad från alliansens förslag har förslag just den inriktningen. tar upp frågan om marksaneringen. Naturligtvis handlar det om miljöbrott, och staten har rimligtvis ansvar för att se till att problemen försvinner, i stället för att det ska belasta hyresgästerna. Det som gör skillnad är att bostadspolitik inriktas på vad som gynnar den enskilde hyresgästen i relation till andra lösningar som leder till marknadshyror. 20 () replik: När det gäller att slå vakt om hyresgästen tror jag inte heller att meningarna är delade. är marknaden mer eller mindre tudelad, kan man säga. I stora delar av finns det inte möjlighet att få en bostad över huvud taget. Det är den bostadspolitik som ni tillsammans med och regeringen har fört . Det fungerar inte med bidrag. En orsak är att det inte går att få lönsamhet som fastighetsförvaltare i en nyproduktion på grund av hyresnormerna. Ökad konkurrens, som jag nämnde i huvudanförandet, tillsammans med bland annat tomtpriserna gör att det har blivit dyrare. Många står utan bostad hemma i min kommun, , på grund av att vi inte får några byggare. Det är ingen som vill bygga bostäder, eftersom man inte får lönsamhet i sitt företag. Det gör att en förändring måste till. Vi vill genomföra de åtgärder vi har föreslagit i vår årsbudget tillsammans med en översyn av hyresnormerna. Detta ska självklart ske i dialog med . Det finns ingenting annat för mig och för oss, utan det ska ske i dialog. Vi ser förutsättningarna. Det finns icke minst en positiv syn på framtida hyresrätter. 21 () replik: Men hur tror då att det ska kunna byggas flera lägenheter i landet med den nya inriktningen utan både investeringsstöd och räntebidrag? Jag representerar själv en del av landet som till stor del är landsbygd, nämligen . Vi vet att man i flera kommuner, där även partikamrater till dig bor, är djupt oroliga för att man inte kan bygga flera bostäder. Vi är överens om att vi behöver bygga flera lägenheter för att människor som saknar bostad ska få möjlighet att hyra en bostad. Hur ska den nya inriktningen kunna gynna bostadsbyggandet i andra områden än där det finns en stark marknadsutveckling och en stark efterfrågan som kan betala de nya hyror som det kommer att bli fråga om? Det är viktigt att vi kan ha ett bostadsbyggande i hela och att vi kan bygga bort bostadsbristen. Jag erkänner att vi inte har gjort det tidigare, men vi har varit på väg att få en ökad volym. Det har gjort att det har varit lönsamt att bygga bostäder i landsorten. Jag har exempel från där mindre byggherrar, vilket det oftast är, har byggt lönsamt. De har också kunnat bygga till hyresnivåer som ryms inom en förhandlad hyresnivå. Detta är uppenbarligen omöjligt att göra utan investeringsstöd och räntebidrag. är många oroliga för om de kan bygga vidare, och många har faktiskt upphört med sina byggprojekt på grund av att man inte får ekonomin att gå ihop i byggandet. Då är frågan: Hur tror att det ska kunna byggas flera lägenheter i landet utan det här stödet? 22 () replik: Ett behållande av investeringsstödet hjälper inte bostadsproduktionen i hela landet. Det hjälper bara tillväxtkommunerna. De andra får inte del av detta. Länsstyrelserna avgör om man är en tillväxtkommun eller inte, och då är det detta som styr om man får investeringsbidrag. Det hjälper inte landsbygdskommuner där man har vissa bekymmer. De är inte tillväxtkommuner. Den ökade konkurrensen, för att komma tillbaka till den i synnerhet när det gäller flerbostadshus, kräver att det finns flera företag på marknaden. Man bygger för dyrt. Man är inte tillräckligt effektiv, som var inne på. Man är inte tillräckligt kreativ när det gäller att titta på nya arbetssätt. Det finns nu en metod där man bygger underifrån. Man gör taket, och sedan lyfter man och bygger på nästa våning och nästa våning. Man hittar andra modeller som gör att man kan bygga bättre och effektivare.