prot · GU0918 · 2006-11-09 00:00:00 — Ett annat problem, som är upphov till dagens situation, är att studiemedlen förlorar i värde och att de därför behöver indexregleras på något annat sätt än genom att knytas till prisbasbeloppet. I valrörelsen var det, som sagt, en budgivning. Där lovades bland de borgerliga partierna allt mellan noll och . När vi nu har fått se regeringens budgetproposition kan vi konstatera att det var noll-bud som vann. Det är bara att beklaga. 195 () replik: Jag tänkte som utgångspunkt ta det som sade om våra olika livschanser. Jag kan hålla med på en punkt, nämligen att utbildning ska vara det viktigaste instrumentet för att utjämna livschanser. Därför är det viktigt att vi har en skola och en utbildning som fokuserar på kunskap. Då är betygen jätteviktiga. Jag kommer in på den punkt där jag vet att du och har uttryckt en stor skepsis. Vi tycker att det är viktigt med återkoppling och att elever och föräldrar vet hur man ligger till i skolan och att man också kopplar det till stöd. Det är inte minst viktigt för alla elever som inte har en bra bakgrund och som inte har stöd hemifrån. Hur ska man sköta det i skolan om man inte har en tydlig återkoppling och kopplar stödresurserna till det? 196 () replik: Återkoppling kan se väldigt olika ut. Jag tror att betyg är en dålig återkoppling. De säger ganska lite. Man lämnar bara ut en bokstav eller en siffra beroende på vilket system man väljer. Vi tycker att det är viktigt att man har bra utvecklingssamtal redan från tidig ålder med eleven och tillsammans med elevens föräldrar. Jag tror inte på den modell som man har från regeringens sida: att det handlar om flera prov, tidigare betyg och flera grader på betyg. Det säger väldigt lite. En bättre återkoppling sker med kommunikation med eleven. 197 () replik: Det är under de tidiga åren i skolan som kunskapsbasen läggs för alla elever, inte minst i svenska och matematik. Jag tror att det är väldigt viktigt att man där har tydliga kunskapskontroller som visar om eleven ligger rätt till eller är i behov av särskilt stöd. Det är viktiga kunskaper som ligger till grund för hur det ska gå i skolan längre fram, inte minst i många andra ämnen. Jag tror att kunskapskontroller, betyg och återkoppling är utomordentligt viktigt. Jag tror inte heller att tidigare betyg, som vi förhoppningsvis får, utesluter kommunikationen. Det är ett samspel däremellan. Det vore olyckligt om vi kom in på den punkt som föreslår, nämligen en betygsfri och egentligen kravlös skola. 198 () replik: Man kan ställa krav på olika sätt. Den borgerliga regeringen menar att man ställer krav genom prov och betyg. Vi menar att man ska ställa de kraven på hemmet och barnen. Vi menar att kraven ska ställas på skolan och skolans lärare. som vi ställer de kraven måste vi vara beredda att ge resurserna. Det är därför vi också i vår politik säger att vi behöver flera lärare, vi behöver mindre klasser, vi behöver en bättre arbetsmiljö en arbetsmiljö som utformas av eleverna tillsammans med lärarna. Vi måste ha en arbetsmiljö som stimulerar till lärande. Vi har tagit upp frågan om öppna skolbibliotek bland annat där det finns möjlighet att söka kunskap och kanske också drömma sig bort i en bok och att man skapar intresset för läsande. Det är en väldigt viktig aspekt. De ingredienserna är viktigare för att få upp till exempel matematikkunskaperna än tidiga betyg. 199 () replik: beskriver ett väldigt viktigt samhällsproblem. Efter att en vänsterkartell har styrt skolan börjar det återigen spela allt större roll vilken social bakgrund man kommer ifrån. Vi är överens om att vi måste hitta sätt att kompensera för det och låta människor få samma chanser oavsett varifrån man kommer och vilken bakgrund man har. Det jag blir skrämd av är en människosyn som säger att det inte spelar någon roll för om man kommer från en viss bakgrund kommer man för alltid att ha sämre chanser. Jag undrar över förslag att förbjuda läxläsning. Det upplever jag snarare som att man beskriver ett problem och försöker förbjuda någon sorts effekter i stället för att komma till rätta med det som betyder något och erbjuda eleverna samma möjligheter att lyckas. Hur kan förbjudande av läxor bidra till bättre kunskaper i skolan? 200 () replik: Om hade läst våra förslag hade han sett att det inte står en rad om att förbjuda läxor. Det handlar om att arbetet i skolan ska skötas på skoltid. Vi har i valrörelsen sagt att man ska avskaffa hemläxorna. Det innebär inte att vi säger att läxor inte får förekomma. Läxorna ska göras i skolan. Läxor kan se väldigt olika ut. Vi menar att det är viktigt att man särskilt under den tidiga delen i inte bara skickar hem en bok och förväntar sig att det är så man får kunskap och att allt är löst genom att man bara skickar hem en bok. I så fall hade vi löst ganska mycket. Vi menar att skolan ska hjälpa till att ge den studievana och den studieteknik som man behöver i gymnasiet och vid högre studier. pratar om att kompensera. Det är ju just det som valfriheten har skapat. Man kompenserar inte. spelar det roll vilken skola man väljer för vilken utbildning man kommer att få. Så får det inte vara. 201 () replik: Jag är ledsen om jag missförstod eller tycker att det är otydligt. Att allt skolarbete ska utföras på skolan tolkar jag som att läxor förbjuds. Så har det också beskrivits av många av de partikamrater till som har beskrivit detta. Jag tycker fortfarande att det är ett problem. Den människosynen beskriver just att man inte kan anpassa sig till hur samhället fungerar i övrigt, det vill säga skolan handlar inte bara om vad man gör där. Det är en process som inte bara pågår i skolan utan också i hemmet, i samarbete med föräldrar och i samarbete med andra. I stället bör man, tycker jag, satsa på det som är viktigt och låta dem komma till sin rätt och ha personer som kan hjälpa till, till exempel flera speciallärare i skolan. 202 () replik: Jag talade om att jag vill att skolan ska stimulera till lärande, inte bara i skolan utan också efter skolan, inte bara man går i skolan från ettan upp i gymnasiet utan hela livet. Det är det som är poängen. Det vi skapar är att vissa elever bara hatar skolan. De fortsätter inte att lära efter skolan. Det är den uppgiften skolan har, att stimulera intresset för lärande, för att söka kunskap och skaffa sig kunskap. Det är det som är själva poängen i vår politik. 203 () replik: Jag delar analys och upprördhet över det sociala arvet och hur stor roll det spelar för unga människor . Problemet är ju att åtgärder från sida för att skapa livschanser åt de ungdomar som kommer från hem där inte och trängs med varandra i bokhyllan lyser med sin frånvaro. Vi har sett hur avhoppen i den svenska skolan har ökat dramatiskt på gymnasienivå. av eleverna på det individuella programmet på det svenska gymnasiet hoppar av. Vi ser att elever i årskurs 9 inte når målen när de kommer in på gymnasiets nationella program. Det finns väldigt lite åtgärder för att lösa detta. I stället hoppar ni på för att vi säger att lugn och ro är viktigt och att studiero är viktigt för att man ska klara målen i skolan. Vad har ni egentligen för förslag på det här området? 204 () replik: Lugn och ro kan man uppnå på många olika sätt. menar att man kan uppnå lugn och ro genom att elever och lärare och de som arbetar på skolan tillsammans sätter upp hur arbetsmiljön ska fungera. Vi vet att det finns en stor brist när det gäller elevskyddsombud på skolorna och att de inte får vara med och påverka sin arbetsmiljö. säger att ett ökat elevinflytande också innebär en bättre arbetsmiljö med just lugn och ro som vill ha i skolan. 205 () replik: Jag blir lite konfunderad över om det är elevskyddsombuden, som förvisso är mycket viktiga, som ska se till att det blir lugn och ro i skolan. Det som den nya regeringen nu gör är att öka anslagen. satsar vi på ett forskningsbaserat åtgärdsprogram mot mobbning. Vi satsar på att öka samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri och polis för att se, identifiera och kunna hjälpa de elever som slås ut och faller mellan stolarna. Det är sådana åtgärder som krävs. De elever som har det svårast hjälps inte av skola, därför att i skola saknas dessa krav. Där saknas förväntningar på eleverna, där saknas ambitionerna och så vidare. Det är ju också det som skapar den utslagning som vi har sett. Dubbelt så mycket socialism innebär inte att skolan i blir dubbelt så bra. Tvärtom blir det nog dubbelt så illa i så fall, tror jag. 206 () replik: Vad tycker om elevinflytande har blivit glasklart, särskilt med den skolminister som vi har. Det som har påvisats är att elevinflytande också förbättrar arbetsmiljön i skolan. Det är det som ni vill motverka. Vi tror inte att vi får en bättre arbetsmiljö i skolan genom ordningsomdömen. Vi tror inte att vi får en bättre skola genom flera disciplinära åtgärder i skolan eller ökade befogenheter för lärarna. Vi tror att vi får en bättre skola med fokus på kunskap genom att vi har flera lärare, att vi har mindre klasser, att vi har specialpedagoger inte bara som mentorer för lärarna utan som är med ute i klassrummen och arbetar med de elever som har behoven. Vi ställer kraven på skolan. Det är det som är skillnaden mellan min och din politik. 207 () replik: Resultatet i våra svenska skolor av den politik som har förts är delvis bra. Vissa skolor och vissa klasser fungerar utmärkt. Men vi måste också vara ärliga och konstatera att det på vissa områden och i vissa skolor råder rena vilda västern. Det finns elever som är väldigt utsatta, och det finns lärare som känner att de inte har de redskap som de borde kunna få. Där fattas det en hel del. Och vi har inte hört några andra förslag från vänsterkartellen än att man ska avskaffa betygen. säger att alla ska ha samma kunskap men att alla inte ska behandlas lika. Jag kan då förundras över inställning och kategoriska avvisande av friskolor som faktiskt skapar ett knippe av olikheter. Hur kommer det sig? 208 () replik: Lärarna vill ha redskap. Jo, men frågan är vilka redskap som lärarna ska ha. Den borgerliga regeringen vill att de ska ha möjlighet till disciplinära åtgärder. Och det är med disciplinära åtgärder som man tror att man löser problemen i skolan. Vi menar att ni har helt fel. Vi menar att de redskap som lärarna behöver är resurser. Och man kan inte sätta samma pris på varje elev. Därför menar vi att resurstilldelningen till skolorna måste förändras, så att det är behoven som styr och inte antalet elever i skolan. Och kan inte ha lyssnat på mitt anförande om hon tror att vi vill förbättra skolan bara genom att avskaffa betygen. Jag har nämnt en rad saker. 209 () replik: Jag vill gärna ta upp betygen. Jag har lyssnat på hela anförande, och jag saknar fortfarande en rad åtgärder. sade tidigare att ett betyg bara är en siffra och inte ett redskap. Vi menar med stort eftertryck att ett betyg inte bara är en siffra. I den nuvarande skolan ingår det i lärarnas uppdrag att också ha utvecklingssamtal, uppföljande betygssamtal, i samband med att de sätter betygen. Och det är självklart att det kommer att gälla även fortsättningsvis. Men vi vill ge betyg tidigare, och vi vill vara tydligare mot föräldrarna. 210 () replik: Om jag inte hinner redogöra för allt, så rekommenderar jag att läsa vår motion För en likvärdig skola. Där presenterar vi en rad åtgärder som har sin utgångspunkt i de 14 punkter för en likvärdig skola som vi presenterade . Det handlar bland annat om, vilket också återkommer i vår budgetmotion, att vi vill erbjuda frukost till alla elever därför att vi tycker att det är en viktig förutsättning för att eleverna ska kunna klara skoldagen. Vi tycker att det är viktigt att vi försöker stoppa avgifter för skolluncher för gymnasieeleverna. Därför vill vi ha en ändring i skollagen så att alla gymnasieelever erbjuds skollunch. Vi vill återuppväcka bildningstanken. Därför tycker vi inte att det är hemläxorna som ger kunskap, utan vi vill ha flera lärare i skolan. Det återkommer vi också till i vår budgetmotion, där vi säger att det behövs 20 000 flera lärare i och i förskolan. Jag hinner inte ta upp flera saker, men jag rekommenderar att du läser vår motion där vi föreslår en rad åtgärder. 211 (): Regeringen minskar den riktade satsningen till kommunerna för vuxenutbildningen med . Som en konsekvens av detta drar man också ned studiemedlen med . Minskningen för vuxenutbildningen på slår direkt mot komvux en utbildningsform som kan vara livsviktig för många människor för att få en utbildning eller för att komplettera sina gymnasiebetyg. Till detta kommer inte heller alla program att erbjuda högskolekompetens. I ljuset av detta är neddragningen av komvux, som blir en konsekvens av detta, ännu mer ofattbar. motsätter sig med all kraft att regeringen drar ned på stödet till kommunerna samt minskar studiemedlen. ligger studiemedlen på ca . fick i vårpropositionen igenom en höjning av studiemedlen med , fördelade med i bidragsdelen och i lånedelen. Det var ett steg i rätt riktning, men är nivån alldeles för låg. anser, precis som var inne på, att studiemedlen ska höjas. Och det är lite kapplöpning här om vem som erbjuder mest. Men vi föreslår en höjning av studiemedlen med . För att studenternas skuldbörda inte ska bli tyngre är det viktigt att det är bidragsdelen som höjs. Jag trodde faktiskt att vi var överens om att ett litet land som överlever tack vare att vi har en bra utbildning. Det är därför obegripligt att regeringen lägger fram förslag som försämrar för människor som vill få en andra chans och gå på komvux och försämrar för dem som inte kan få studiemedel. Jag ska också ta upp nationella prov och alternativ pedagogik. Regeringen föreslår att man ska införa ett nationellt prov i årskurs 3 samt att skolorna ska inrätta obligatoriska kontrollstationer i årskurserna 3, 5 och 8. anser att den pedagogiska friheten i skolan måste bli större och inte mindre. Införandet av kontrollstationer som styr eleverna ska ha utvecklat den ena eller den andra färdigheten riskerar att hindra kunskapsutvecklingen. Att från regeringens håll komma med detaljerade pekpinnar om i vilken ordning eleverna ska lära sig saker och ting är sannolikt kontraproduktivt. Hur undervisningen planeras varierar också beroende på vilken pedagogisk inriktning som skolan har. Detaljstyrningen från centralt håll riskerar att slå undan fötterna på många framgångsrika skolor som arbetar just med alternativ pedagogik. En färsk undersökning som har gjorts av och visar att av föräldrarna faktiskt är nöjda med den information som skolan ger när det gäller kunskapsnivån för deras barn. Med detta som utgångspunkt är det svårt att förstå varför dessa kontrollstationer ska behövas. De medför inget nytt. Om jag fortsätter med betygsdelen kan vi notera att regeringen också har för avsikt att låta utreda ett obligatoriskt betyg från årskurs 3. Vi vet sedan gammalt att de borgerliga partierna har den visionen. anser att det är olyckligt om detta skulle ske. Betyg är dåligt just som pedagogiskt instrument eftersom det säger otroligt lite om vad en elev faktiskt kan och vilka utvecklingsmöjligheter eleven har. betyg leder också till just minskad pedagogisk frihet i skolan genom att man centraliserar. Många skolor som drivs utifrån alternativ pedagogik använder inte betyg som ett pedagogiskt instrument. För dessa skolor vore ett beslut om tidigare betyg helt enkelt förödande. Jag vill avslutningsvis också komma in på gymnasiereformen . Regeringen föreslår, som vi har diskuterat tidigare, att gymnasiereformen ska återkallas. Det tycker vi är mycket olyckligt. Det är allvarligt när regeringen svänger, som vi tycker, när vi var mer eller mindre överens innan valet. hade mängder av åsikter om GY-07. Den innehåller väldigt många viktiga delar som går förlorade genom att regeringen drar tillbaka reformen. En viktig del var att frisök skulle införas, vilket skulle ge samma möjligheter för elever i kommunala skolor som elever i friskolor, nämligen att söka vilken gymnasieskola som helst i landet. Detta går till intet genom att regeringen skjuter upp gymnasiereformen. Den kommer troligtvis inte att genomföras . Det fanns heller ingen från de borgerliga partierna som hade något att invända mot motion . När vi föreslog detta var de borgerliga partierna och överens i sak. Men i och med att ni drar tillbaka förslaget har någonting hänt sedan valet. En annan del som också skjuts upp är lärlingsutbildningen, som var aviserad i gymnasiereformen07 och som hade stark förankring på arbetsmarknaden. Den kommer heller inte att genomföras under den här mandatperioden. Det tycker vi är mycket olyckligt. I detta anförande instämde (). 212 () replik: Att gymnasiereformen07 blev uppskjuten beror på att vi tänker oss en större gymnasiereform. Det fanns en del saker som var bra i GY07, inte så många, men till dem hör frisöket till vilket vi naturligtvis kommer att återkomma. Och vi vill ha en ännu mer utvecklad lärlingsutbildning med samarbete med företagen än GY07 föreslog. Den kommunala vuxenutbildningen är ju viktig. får det att låta som en drastisk nedskärning. I verkligheten är det med en tredjedel av det extra statliga bidraget. Mycket ligger redan på kommunerna, och resten av det gamla statliga bidraget går in till kommunerna i påse. Kommunerna får alltså prioritera själva. Sedan ska vi inte glömma bort att folkhögskolorna får 400 miljoner mer i den borgerliga budgeten. Det är också en form av vuxenutbildning. Ändå tror jag att komvux måste skärpa sig lite grann. Talartiden räcker inte, jag får ställa den frågan sedan. Det var många saker att ta upp. 213 () replik: Det är precis som du säger. får kommunerna själva bestämma. Alla vi som jobbar i kommunerna vet ju att när man får minskade anslag är det klart att komvux kommer att dras ned. Vad kommer det att innebära om komvux dras ned? Jo, att färre får möjlighet att utbilda sig. Färre får möjlighet att komma in på högskolan och så vidare. Detta kan i sin tur leda till ökad arbetslöshet. Jag tycker att det är jätteallvarligt. Som en konsekvens av detta drar ni också ned studiemedlen. tycker att det är en olycklig väg som regeringen har slagit in på. 214 () replik: vuxenutbildning är ju i första hand till för dem som saknar en utbildning. Men vi har fått ett systemfel. Alltfler läser på komvux för att höja sina betyg, fast de har en avslutad gymnasieutbildning. Enligt kostar det ungefär 600 miljoner. Jag skulle gärna vilja höra vad vill göra åt problemet att lika många söker till komvux som till högskolan . Sedan överväger den borgerliga regeringen att införa en lag som faktiskt ger dem som inte har högskolebehörighet rätt, oavsett vilken kommun de bor i, att läsa på komvux. En sådan rättighet finns inte . Jag vill gärna höra vad tycker om det förslaget också. 215 () replik: Jag kan dela din uppfattning att man inte ska använda komvux för att läsa upp betygen och därmed ta plats där. Den uppfattningen delar fullt ut. Men det är ändå olyckligt. Komvux kan inte dra ned för att människor har för hög utbildning. Det är precis tvärtom. Vi måste öka kunskapsnivån för att bli konkurrenskraftiga gentemot andra länder och för att öka svensk kompetens rent allmänt. Vi i ser detta som ett steg i fel riktning. Vi ska utöka komvux. Vi har varit inne på att inte klarar svenska, matte och engelska. De här människorna kommer troligtvis att behöva komplettera sin utbildning längre fram. Då kan ju komvux vara en väg att gå. Vi beklagar i alla fall att det blir neddragning av komvux. 216 () replik: talar om utvärderingar och nationella prov. har man obligatoriska nationella prov i årskurs 8, och man kan också ha mer frivilliga nationella prov tidigare. Vi har sagt i den borgerliga alliansen att den svenska skolan är målstyrd. Då måste man också utvärdera att målen nås. Därför menar vi att man ska ha ett nationellt prov i årskurs 3 för att mäta läs- och skrivförståelsen. Vi vill också ha ett nationellt prov i årskurs 5 i svenska, engelska och matematik och i årskurs 8 i flera ämnen. Det här är ju för att identifiera de elever som senare i livet annars inte når målen. Då säger att det här hotar skolornas pedagogiska frihet och den alternativa pedagogiken. Då undrar jag, , är det din och uppfattning att det så att säga finns en pedagogisk frihet att inte lära ungdomar att läsa, skriva och räkna innan årskurs 5? Det blir ju innebörden av att man inte ska utvärdera. 217 () replik: Nej, så menar vi så klart inte. Men grejen är ju att om du inför nationella prov i årskurs 3 kommer inriktningen att bli att man går åt samma håll för att just klara de nationella proven i årskurs 3 och 5. Poängen är att det, som vi säger, ska finnas massor av blommor som ska blomma och låta alternativ pedagogik gälla. Det är på så vis man ökar kompetensen i utbildningen, inte genom att centralstyra. Läroplan och alla riktlinjer från ska ändå upprätthållas. Men sträckan till målet kan ju vara ett antal vägar. I och med att man börjar centralstyra med nationella prov när det gäller årskurs 3 och så vidare kommer man ju att styra in mot en speciell väg. Det är det vi tycker är olyckligt. Du har ju Montessoriutbildningar och så vidare som inte har betyg utan andra alternativ för att nå samma mål. De kommer naturligtvis att känna att de får backa. Kraven gäller, men vägen dit kan utformas på många olika sätt. 218 () replik: Men problemet här är ju att de blommor som vi vill ska blomma väldigt lätt vissnar. Det blir ett mycket stort problem för dem som inte lär sig att läsa, skriva och räkna, som sedan inte klarar att komma in på gymnasiets nationella program eller som därefter hamnar i den stora grupp ungdomar som är arbetslösa, unga arbetslösa. Om man inte tidigt identifierar problemen och hjälper de eleverna kommer de ju att gå genom årskurs efter årskurs fast det kanske inte heter årskurs i den alternativa pedagogiken och i slutändan slås de här unga människorna ut. Det kan ju inte vara så att uppfattning är att vi inte ska utvärdera att målen nås. Vi är väl ändå överens om att det är ganska klokt att man när man är har en grundläggande läs- och skrivförståelse så att man kan ta till sig av de andra ämnena och också klara sig i samhället senare i livet. 219 () replik: Jag håller helt med dig på en punkt. Vi ska utvärdera. Vi har så kallade diagnostiska prov i mängder. Man kan göra detta när man vill, från årskurs 1 och upp till årskurs 9. Det är väl inget som hindrar en lärare eller en skola att göra detta. Men det ni pratar om är att ni liksom ska ha ett centralt system där alla ska göra ett centralt prov i årskurs 3. Det är det som är skillnaden. Vi har inte något emot att vi ska utvärdera. Vi kan ha kontrollsystem, vilket även finns i den meningen att man gör små kontroller i matematik i årskurs 7, 8 och 9, och även i femman och trean, för att som eleverna har uppnått de här målen. Det kan göras på många olika sätt. Jag delar din uppfattning. Skillnaden är att du vill centralisera och jag vill låta pedagogiken få avgöra från fall till fall och kommun till kommun. Men målet är detsamma. Vi tror då att vår modell är den klart överlägsna. Det finns massor med undersökningar som visar att du inte får bättre resultat i skolan genom att staten ska tala om exakt vad som ska göras och inte göras. Det kan kommunerna och den enskilda skolan klara bra själva. 220 (): borde vara en ledande kunskapsnation. Vi har goda förutsättningar för det. Vi satsar mycket på skolan, säkert mest i världen vad gäller både pengar och lärartäthet. Vi har många duktiga lärare. Men tyvärr är vi inte ledande i kunskap. Elevernas kunskaper sjunker. Andra länder springer förbi oss. uppvisar störst försämring i matematik och naturvetenskap av 16 jämförbara länder. Detta visade en internationell studie, TIMSS, . Jag tycker att skolpolitiken är något av den förra riksdagsmajoritetens allra största misslyckande. Elevernas kunskaper sjönk stadigt medan Socialdemokraterna och stödpartierna stod villrådiga och ganska handlingsförlamade.