prot · GT09124 · 2006-05-16 00:00:00 — En bra samordning mellan de olika aktörerna är viktig för att uppnå största möjliga effektivitet. I det här sammanhanget vill jag också understryka vikten av att vi på politisk nivå bygger broar mellan folk och kulturer och visar respekt och förståelse för varandra och inte ägnar oss åt isolering av något land. Att ställa sig vid sidan om och anse sig som klokare än andra är bara högmod. Högmod går alltid före fall, enligt böckernas bok. Dialog är alltid bättre än isolering oavsett vilket land det gäller. Avslutningsvis vill jag beröra mönstringsförfarandet och uttagningen av värnpliktiga. Uttagning och placering genom värnplikt är väl inarbetat och förankrat i samhället. Värnplikten är inte minst viktig för att behålla folkförankringen. Däremot har erfarenheten visat att uttagningarna efter mönstring inte alltid har varit de bästa. Många, inte minst kvinnor, som har inmönstrat och börjat sig utbildning hoppar av . Det har varit ett antal tidningsreportage uppe i som har visat att det är många fler av kvinnorna som hoppar av från sin utbildning än vad vi har förstått tidigare. Försvarsmakten måste enligt min mening ta ett större ansvar för mönstring och rekrytering och utveckla metoder för att rekrytera lämpliga personer, såväl kvinnor som män, för de olika uppgifterna. Det är bra att överbefälhavaren efter tidningsserien har flaggat för att han kommer att initiera en utredning i den här frågan. Jag yrkar bifall till reservation 2 under punkt 2. Jag vill också passa på tillfället, eftersom det här är den sista försvarsdebatten för mig och den sista debatten här i talarstolen sedan jag började , att tacka talmännen för att de har tålt min tornedalska röst och alla mina meddebattörer för att de har förstått mig, kanske inte helt och till fullo, men i varje fall delvis. Jag tackar för en trevlig tid här i riksdag. 16 (): Det här betänkandet bygger på den skrivelse som regeringen har lämnat, En ändamålsenlig styrning och förvaltning för försvaret. Den är framtagen i samarbete med och . Jag anser att dessa frågor är oerhört väsentliga. Det handlar om hur vi ska kunna minska den överbyggnad som finns till förmån för operativ verksamhet och också hur ska kunna styra bättre. Det är mycket viktiga frågor. Vi ser fram emot de förslag som kommer framgent mer konkret. Vi står bakom detta med ett undantag, och det är det som jag ska inrikta mig på. Det gäller förslaget om mönstringsförfarandet, där det föreslås att ska kunna ta del av belastningsregister innan man kallar de uppskattningsvis 25 000 mest lämpade till mönstring i traditionell mening. Utskottet har inte haft något att säga mot detta. Vi i värnar om den allmänna värnplikten eftersom den garanterar folklig förankring och hög kvalitet. Men naturligtvis måste antalet värnpliktiga stå i proportion till det säkerhetspolitiska läget. Och vi avvisar alla förslag och inriktningar i steg mot en yrkesarmé eftersom den demokratiska förankringen i försvaret skulle gå förlorad och personalförsörjningen dessutom skulle bli mindre kostnadseffektiv. Vi vill även se att totalförsvarsplikten blir könsneutral. Ni har sett och hört mig i den här talarstolen jag tror att det är 50 gånger då jag har talat om och understrukit behovet av detta. Vi från beklagar att regeringen och riksdagsmajoriteten inte ser behovet av en könsneutral totalförsvarsplikt som skulle ge en jämnare könsfördelning inom Försvarsmakten . En jämnare könsfördelning är faktiskt förutsättningen för försvarets legitimitet i samhället och möjligheten att förtjänstfullt delta i fredsfrämjande insatser. Men är det i alla fall ingen som ifrågasätter kvinnor i försvaret. Det var det förut. Det var inte så väldigt länge sedan som vi fick höra det. Det är inte heller någon som ifrågasätter behovet av kvinnors kompetens i Försvarsmakten. Men det är inte heller någon som ifrågasätter att vi måste ha nolltolerans mot sexuella trakasserier, vilket är en grundförutsättning för att kvinnor och män ska ha en bra arbetsmiljö och vara trovärdiga. Trots att vi värnar om totalförsvarsplikten inser vi att det finns behov av en ökad rationalitet och ökad hänsyn när det gäller frivillighet i mönstringsförfarandet. Och det nya rationaliserade mönstringsförfarandet kommer att bestå av en första webbaserad uttagning för en årskull på ca 55 000 män och de kvinnor som söker sig dit. Detta förslag innebär nämligen också att man faktiskt aktivt uppmanar fler kvinnor att söka värnpliktsutbildning. Det är mycket bra. Om vi nu inte har fått en könsneutral mönstring, försvarsministern, har vi åtminstone fått en möjlighet att få in fler kvinnor i försvaret på detta sätt. Det är så många kvinnor som faktiskt aldrig kommer på tanken att söka och att mönstra. Så detta är bra. Vid den här första webbaserade uttagningen ska ca 25 000 tas ut och kallas till den traditionella mönstringen. Och det föreslås att ska kunna ta del av belastningsregister innan man kallar till mönstring. Man ska alltså ta reda på vad som eventuellt står om dessa personer i belastningsregistret innan de kallas till mönstring. Syftet är att gallra bort en del redan innan de infinner sig personligen på mönstringskontoren. Man uppskattar att besparingen blir . Vi tror inte på det. Vi anser att detta är integritetskränkande. Besparingen kan inte ställas mot den systematiska integritetskränkning som det innebär att kontrollera belastningsregistret när det gäller en så stor del av befolkningen . anser att det är viktigt och rimligt att kräva att värnpliktiga inte har begått allvarliga brott. Det är inte det som vi talar om. Men tillåts att kontrollera belastningsregistret för de 8 00010 000 som tas ut efter mönstringsförfarandet. Dagens förfarande innebär också att man kan göra en individuell helhetsbedömning av dem som blivit uttagna till värnplikt avseende brottets art, tidpunkt och om brottet har begåtts vid upprepade tillfällen. Denna individuella bedömning baseras på en helhet som kommer att gå förlorad om det föreslagna rationaliserade mönstringsförfarandet går igenom när det gäller kontrollen i belastningsregistret. Mot bakgrund av att de mönstrande är ungdomar är det extra allvarligt att regeringen föreslår en så systematisk utsortering baserad på uppgifter i belastningsregistret. Dagens förfarande är mer barmhärtigt eftersom man inte sorterar ut ungdomar på ett tidigt stadium och även gör en individuell bedömning. I belastningsregistret registreras alla lagförda brott. Alla medborgare i detta land har alltså rätt att begära utdrag ur belastningsregistret om sig själva. Och vissa myndigheter som har rätt att ta del av belastningsregistret under vissa omständigheter. Även vissa arbetsgivare har rätt att kräva utdrag ur belastningsregistret. Det har vi fattat beslut om i . Det handlar till exempel om skola och barnomsorg. Men kräver också många arbetsgivare och hyresvärdar slentrianmässigt att en arbetssökande eller bostadssökande själv ska uppvisa ett utdrag från belastningsregistret för att få ett jobb eller en bostad. Detta är inte olagligt, men det var inte syftet med de regler som finns . Och många fackförbund är faktiskt oroade över denna utveckling som gör att personer som är dömda för brott har oerhört svårt att komma in på arbets- och bostadsmarknaden. Och den ökade användningen av belastningsregistret försvårar tillvaron för personer som allra mest behöver komma tillbaka till samhället och rehabiliteras. Skrivelsen och därmed regeringens förslag till utökade befogenheter för att kontrollera belastningsregistret när det gäller dessa 25 000 måste ses mot bakgrund av denna trend så att vi får en helhetssyn. Jag yrkar bifall till reservation 3. 17 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande Reformerad styrning och förvaltning för försvaret och avslag på samtliga reservationer. Utskottet tillstyrker att kraftfulla åtgärder vidtas för att genomföra besparingar inom stabs- och förvaltningsverksamheterna och att resurser överförs till kärnverksamheten, det vill säga den verksamhet som finns vid armé-, marin- och flygförband samt för den fredsfrämjande verksamheten. I ett tidigare betänkande från utskottet har det uttalats att fler anslag än förbättrar möjligheter att utöva sin finansmakt och att bestämma hur medlen för det militära försvaret ska användas. Det betyder att den budget som beslutar att försvaret ska förfoga över ska delas upp på fler poster för att tydligare ska kunna följa att Försvarsmakten genomför det som har beslutat. Regeringsformen reglerar finansmakt. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen med en tydligare redovisning av budgeterade utgifter under respektive anslag och också med ett förslag till framtida anslagsstruktur. Pengar är makt. Det har alltid varit ett utmärkt styrmedel. Försvarsmakten styrs dels genom anslag där budgeten anges, dels genom avgiftsfinansiering. Det sistnämnda bör fortsatt användas inom försvaret. Däremot ska fördelningen mellan anslag och avgift ses över när det gäller . och deltagandet i den internationella verksamheten inom försvarsmateriel- och forskningsområdet bör i stället finansieras via anslagsmedel direkt till myndigheten. Dessutom bör få en resultatredovisning. Den borde lämnas i samband med de säkerhetspolitiska kontrollstationerna. Det kan också vid särskilda tillfällen finnas möjlighet att lämna över ytterligare redovisningar vid behov. Kostnadsminskningar till ett belopp av ska genomföras i förvaltningarna. Regeringen anser att Högkvarteret är förhållandevis stort eftersom antalet insatsförband har minskat, även i förhållande till den grundorganisation som finns och hur den ska styras och följas upp. Högkvarterets kostnader ska reduceras med . Detta kan uppnås genom minskade personalkostnader, minskade driftskostnader och minskad lokalhyra. Det borde också ske en samlokalisering mellan Högkvarteret och . Personalrotationen, alltså den ordningen att man byter tjänster, borde minska i Högkvarteret. Den genomsnittliga tjänstgöringstiden borde förlängas till ungefär . Kostnaderna för och Försvarshögskolan borde också minska med . Här berörs forskningsverksamheten, teknikutvecklingen, direktstödet, övning, studier och provningsverksamhet. Därför borde en noggrannare prioritering av verksamheten göras så att den inriktas mot det framtida försvaret. Ett rådgivande organ bör inrättas så att Försvarsmakten bättre kan styra myndighetens förmåga till forskning. Rådet bör ges en självständig ställning och sammansättning. Den samlade underrättelseverksamhetens och säkerhetstjänstens organisation och struktur bör ses över i syfte att utveckla formerna för och innehållet i inriktning, styrning och finansiering. Kostnaderna för detta bör också minska med ungefär 100 miljoner. Försvarsmakten och ska ses över i syfte att effektiviseras. Här förväntas också kostnaderna sjunka. Totalförsvarsplikten ska utvecklas mot en stegvis mönstring inom ramen för dagens lagstiftning. Vi vill självfallet att fler kvinnor aktivt ska uppmanas att genomgå antagsprövning. Den manliga delen bör också i ett första skede tas ut genom urval. Därefter ska de bedömas klara kraven för en lång grundutbildning för att kallas till mönstring. Den ska också ske stegvis. Här förväntas anslaget minska med 100 miljoner. Materielprocessen bör vidareutvecklas för att anpassas till insatsförbanden och deras behov. Därför måste en ändrad ansvarsfördelning mellan stat och industri genomföras. Industrins roll bör bli mer betydande då deras åtagande blir större och statens roll minskar. Kostnaderna för bör minska med , varav 700 till och med . Förändringarna för berörda myndigheter är stora och ska genomföras på . Medlen som frigörs ska gå till operativ verksamhet. En närmare redovisning av myndigheternas syn på omställningsarbetet och på eventuella avvecklingskostnader ska redovisas för regeringen som en del av budgetunderlaget . Jag yrkar fortsatt bifall till utskottets förslag. 18 (): Ärade ledamöter i kammaren! Åhörare och protokollsläsare! ordförande inledde den här debatten med att säga att dikterar villkoren för svensk försvarspolitik. Det är möjligt att man kan lockas att tro det när man ser de oerhört stora förändringar som har skett . Vi har gått ifrån ett förrådsställt invasionsförsvar med 700 000 mobiliserbara personer till ett insatsförsvar med ca 30 000 personer. Vi har minskat antalet förband . Vi har gått ifrån att ha utbildat över 40 000 värnpliktiga till att utbilda 8 500. utbildade vi befäl för 1 000 bataljoner, och organiserar Försvarsmakten ett 50-tal bataljoner. Men att tro att de här förändringarna bara skulle bero på och att det är som dikterar villkoren för regeringens försvarspolitik är kanske lite väl magstarkt. Omvärldsförändringarna har gjort det omöjligt att blunda för nödvändiga förändringar också i försvar. Det är en insikt som, om än senkommen, har nått andra partier i riksdag också. Så det är kanske inte ett riktigt påstående. Däremot är det riktigt att den borgerliga maktalliansen suttit på bakhasorna under den här processen med framför allt och som de verkliga bromsklossarna. De har kramat såväl industri som regementen runtom i landet. För bara någon vecka sedan hörde vi försvarsutskottets ordförande i säga att JAS-planen trots att de nu är alldeles på tok för många som ingen vill ha, inte ens Försvarsmakten inte ska skrotas eller säljas. De ska vara kvar. Även om de kostar pengar ska de stå någonstans och samla damm. Det är en syn som på något sätt är karakteristisk för mycket av de borgerliga partiernas tidigare försvarspolitik. Vi har också hört kritik mot den socialdemokratiska och miljöpartistiska försvarsuppgörelsen 2004 som i stort innebar att vi avvecklar invasionsförsvaret då det inte längre finns något invasionshot och har ambitionen att fördubbla förmåga till internationella insatser. Det var också i det här kritiserade försvarsbeslutet som det låg med en översyn av stödmyndigheterna. Vi såg att medan vi har minskat på en lång rad olika områden som jag nämnde, har kostnaderna för stödmyndigheterna ökat. Den utredning som tillsattes till följd av vårt gemensamma försvarsbeslut ledde till den proposition som vi nu debatterar och som innebär att vi ska besluta om att minska stödet till stödmyndigheterna med . Det är pengar som i stället ska gå till kärnverksamhet och fredsfrämjande verksamhet. Det här bakhasefenomenet som vi bara upplevt genom att man har velat bevara regementen och sagt lägg inte ned på vår ort utan någon annanstans, finner vi också här. Det är samma fenomen när man inte vill göra sig av med de JAS-plan som vi har köpt även om de bara kostar pengar och därmed försvårar för Försvarsmaktens verksamhet. finns det företrädare för maktalliansen som, trots att vi i princip säger att vi inte ska styra var myndigheterna ska lokaliseras någonstans, är ute och agiterar mot förflyttning av olika delar av , FOI eller andra stödmyndigheter. När jag hörde företrädare i debatten här uttrycka en oro över att det kanske inte hinner gå snabbt nog, vill jag säga att det väl knappast blir bättre av att man som borgerlig företrädare är ute och försöker piska upp en opinion mot olika rationaliseringar och förflyttningar. Det rimmar på något sätt inte med varandra. Det handlar om att maktalliansens företrädare plockar billiga poäng genom att säga rör inte vår myndighet, som de står här i plenisalen och uttrycker en oro. Med de orden vill vi i yrka bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande nr 11. 19 () replik: Med respekt för den här debattens allvar skulle jag vilja att pekar ut vilka av de rationaliseringsförslag som regeringen föreslår som försöker stoppa. Jag vill inte heller kännas vid att det inom alliansen finns något som helst vurmande för den egna myndigheten. Berätta vilka förslag till besparingar som vi går emot! Sedan kan inte få stå här i kammaren och blanda bort korten när det gäller JAS-flygplanen. De 70 som överbefälhavaren nu föreslår ska avvecklas beställdes . Jag tror att det närmare bestämt var 1982. Då rasade fortfarande det , och hade ett tydligt behov av att också ha en stark luftförsvarsförmåga. De plan som beställdes 1997 och som ingår i delserie 3 behövdes när de beställdes, och de behövs fortfarande inom ramen för insatsorganisationen. Det är just av det skälet som överbefälhavaren föreslår att ett 30-tal, tror jag att det är, av dessa plan ska uppgraderas och moderniseras så att de kan lösa uppgiften på det internationella området. Det är viktigt att man gör klart den här skillnaden. De plan som beställdes 1997 behövs. De som beställdes 1982 behövdes inom ramen för den säkerhetspolitiska miljö som då levde i. 20 () replik: Jag har hört flera företrädare, bland annat har jag sett referat från ordförande uppe i , som inte ville röra FOI. Jag kan gärna komma tillbaka med ytterligare exempel om det är så att söker exempel. När det gäller JAS-flygplanen är det helt riktigt att det handlar om delserie 2 och delserie 3, men märk väl att delserie 2 i princip var nylevererad när beslutet om ett fullföljande av delserie 3 fattades här i 1997. Det är alltid så att Försvarsmakten vill ha det absolut senaste och nyaste. Frågan är om det verkligen är acceptabelt att nylevererade flygplan betraktas som för gamla och att man ska ha en ny serie. I så fall är inne på att vi ska beställa delserie 4 av JAS och inte nöja oss med dem som just nu håller på att levereras av delserie 3 därför att det finns en delserie 4 som har en betydligt högre prestanda. Med den typen av argumentation har vi i så fall en önskeföreträdare för försvarsindustrin i riksdag. Det är inte riktigt på det sättet som vi kan bedriva försvarspolitik, inte minst mot bakgrund av att materielanslagen fortfarande befinner sig på samma höga nivå som under det . 21 () replik: Jag vill be att peka ut var i betänkandet som ett enskilt borgerligt parti har reserverat sig mot besparingsförslaget. Det är möjligt att man i en enskild kan hitta några citat som antyder detta, men var i vårt i betänkande har vi yrkat avslag på besparingar som regeringen har fört fram? Sveper man med handen och säger att den borgerliga alliansen sätter sig på bakhasorna har man också ett ansvar för att konkretisera detta. Det är klart att Försvarsmakten alltid vill ha det senaste och bästa, och den diskussionen har vi redan fört här . Men faktum är att vad vi behöver är den nyaste modellen av JAS-planen. Det är bara de JAS-planen som är interoperabla med andra länders luftförsvar. Det är de som kan lufttankas, det är de som kan bära en modern robotbeväpning, med mera. Det är de planen som har framtiden för sig, och det är de planen som behövs också i ett framtida försvar. 22 () replik: När jag nämnde om den borgerliga alliansen som har suttit på bakhasorna syftade jag just på motståndet allmänt mot förändringar. Jag uttryckte mig inte som att man hade någonting i reservationen som var mot besparingarna. I så fall missuppfattade mig. När det gäller JAS-flygplanen blir detta ett argument att vi ständigt måste producera och beställa nyutvecklade och nya delserier. Jag vill poängtera här att det finns en skillnad mellan syn på internationell verksamhet och syn på internationell verksamhet. tycks dela regeringens syn att bidra med så mycket som möjligt, med alla vapenslag, om det nu är så som här säger om att JAS-planen ska vara interoperabla och delta i internationella fredsfrämjande insatser. Där har vi inte varit efterfrågade, och där saknar vi relevanta erfarenheter. vill snarare fokusera och prioritera markstridskrafterna som ett svenskt bidrag till internationella fredsfrämjande insatser och välja bort bidrag med enheter eller flygvapenenheter. 23 () replik: För det första använder denna kammare till att fabulera, till att producera påståenden som inte är sanna. Jag sade i mitt anförande: Vi är principiellt positiva till att regeringen lägger fram förslag till förändringar omkring hur försvaret ska styras och förvaltas. För det andra kan inte påstå annat än att det på hemsida har gått att läsa att det är ni som har veto när det gäller försvarspolitiken. Det kallar jag för att regeringen har blivit satt i ett gisslandrama. För det tredje vad gäller utveckling av olika typer av materiel och metoder i vårt land är jag glad över att vi har en utveckling, att saker och ting går framåt. Det kommer det att göra även på det vapentekniska området. Självklart kommer vi att behöva beställa nya system och uppdateringar av de system som vi har därför att utvecklingen går framåt i vår omvärld. Det är jag glad över att den gör. Det innebär att vi inte kommer att ha lika långlivade system som vi har haft men också att vi inte kan lagerhålla på det sätt som vi gjorde i en forntid. lagerhåller väl till exempel inte några extra datorer i sin källare, utan skulle den dator som använder bli obrukbar skaffar den senaste modellen. Så måste vi agera också vad gäller försvarsmateriel framöver. 24 () replik: Jag kanske uttryckte mig otydligt, men vad jag syftade på var att konsekvent under en lång följd av år har motsatt sig nödvändiga förändringar och nödvändig utveckling av Försvarsmakten och gång på gång röstat mot motioner där man har föreslagit nödvändiga förändringar. Jag menar att försvarspolitik därigenom har kostat skattebetalarna många miljarder helt i onödan därför att förändringarna har kommit så väldigt mycket senare än vad de gjort i det övriga . När det gäller industrins utveckling av vapenprojekt måste vi gå ifrån en situation där vi utvecklade materiel för specifikt svenska behov och hade en egen försvarsindustri med ett intimt samarbete mellan industri och försvarsmakt till en försvarsmakt som köper det absolut bästa och mest kostnadseffektiva för att kunna bidra i internationella fredsfrämjande insatser. Därmed ligger ansvaret för industrins fortsatta existens på industrin själv, där man deltar i en konkurrensutsatt och internationaliserad miljö. Slutligen, herr talman, stör det uppenbarligen och att det nu är som samarbetar med regeringen, och han undertrycker här att det är något slags veto. Men det är inte detta det handlar om, utan det handlar om att försöka vara överens, att skapa en bra försvarspolitik för . Det är ingen skillnad på det samarbetet än det samarbete som fanns mellan och regeringen tidigare. Skillnaden är att det då stod still; nu ändras och utvecklas försvarspolitiken. Men själva principen och grunden är densamma. Eller är det verkligen så att inte hade några som helst krav utan att det bara var Socialdemokraterna som lade fram sina förslag och som lydigt röstade igenom dem? I så fall överensstämmer det inte med hur självt har presenterat sitt samarbete med regeringen utåt. Vi kanske kan få ett litet klargörande på den punkten. 25 () replik: Även i detta replikskifte fabulerar . Vi inledde tillsammans med dåvarande regering den omställning som blev en följd av att världen förändrades i och med att föll, upplöstes och föll sönder i sina beståndsdelar och så vidare. Vi gjorde det i en takt som hotbilden tillät på ett balanserat och förnuftigt sätt. Jag vill påstå att besluten togs på ett sätt som gjorde att både personal och vårt land kände sig trygga i motsats till hur det blev när regeringen blev satt i det gisslandrama som jag har försökt beskriva under dagens debatt. Jag ser alltså inget motsatsförhållande, som försöker påstå, i att vi förändrar och gör det på ett sätt som gör att människor är med oss. vill tydligen ha människor emot sig. 26 () replik: Det räcker med att ha en majoritet med oss så blir det förändringar. påstår att jag fabulerar här utan att konkretisera och visa vad han menar med det. försöker visa att var med och genomförde förändringar. Men faktum är att föll, som mycket riktigt säger, 1989 och att det tog slut . Sedan går det innan vi i tar konsekvenserna av detta och avskriver invasionshotet. Vi har haft representanter från militärens underrättelsetjänst som år i försvarsutskottet väldigt tydligt sagt att det inte finns något militärt hot från det forna .