prot · GU0934 · 2006-12-06 00:00:00 — Om menar att det är omoraliskt att trafiken ska vara med och betala sina samhällskostnader blir jag lite oroad över syn på etik och moral. Jag tycker att det är fullt rimligt att människor som åker bil och bidrar till klimatförändringarna också är med och betalar för det. Och ärligt talat: De som åker mest är inte den ensamstående åttabarnsmamman, utan det är den högavlönade mannen som bor någonstans här utanför i , eller vad det nu må vara. Jag tycker faktiskt inte att det är en dålig fördelningspolitik att han får vara med och betala mer. Vill man gynna låginkomsttagarna är det helt andra åtgärder det handlar om. Då handlar det mer om att satsa på kollektivtrafiken och för den delen att ha kvar det glesbygdsavdrag som gynnar glesbygdsbor som måste åka bil, som regeringen nu vill ta bort. Jobbavdraget har vi redan pratat om och konstaterat att det är en väldigt ovettig fördelningspolitik, så det ska jag inte säga mer om. Däremot kan jag inte låta bli att fascineras lite grann över regeringens sätt att skapa nya jobb genom att gynna specifika grupper. Exempelvis ska man få pensionärer att jobba längre genom att ha lägre arbetsgivaravgifter för dem, vilket kanske innebär att de jobbar lite längre och de ungdomar som vill in på arbetsmarknaden kan inte få de jobb som de skulle ha fått annars. Då sänker man arbetsgivaravgifterna för ungdomar också, vilket gör att när den ungdom som lyssnade på talet om att det ska löna sig att utbilda sig och tog en högskoleexamen kommer ut på arbetsmarknaden så gick jobbet till den ungdom som fortfarande var och fick del av den lite lägre arbetsgivaravgiften i stället. Det enda som händer är att man skyfflar om jobben. Vill man skapa jobb på riktigt är det bättre att sänka arbetsgivaravgifterna generellt, såsom föreslår. Sedan var det det där med fastighetsskatten. Jag tar det jättekort. ville ju att man skulle sänka fastighetsskatterna på kommersiella lokaler så att den blir lika stor över hela landet. Hur skulle det gå för dina lanthandlare i , , där fastighetsskatten är mycket lägre än de som ni föreslår? 89 () replik: Jag kan ta den sista frågan först, den om lanthandlarna i och kostnaderna för kommersiella fastigheter. Jag kan säga att jag inte kan svara på den, och ska jag inte försöka svara på den heller! Tyvärr är det alltför få lanthandlare kvar i . Vad gäller det omoraliska i att ha skatt på skatt är det klart att staten har tjänat stora belopp på att energikostnaderna har stigit. Därmed har energiskatterna stigit och ovanpå det momsen. Att ha ett självgenererande skattesystem som på det här sättet genererar större och större intäkter till staten, eller, om vi ska se det från våra uppdragsgivares sida, gör att det blir större och större kostnader för medborgarna, det kan man ha rätt att ifrågasätta på även etiska och moraliska grunder. Jag vet inte om gjorde en felsägning när hon talade om åttabarnsmamman. Det var hon som inte åkte särskilt mycket bil, utan det gjorde den rike mannen i storstaden. Jag är säker på att åttabarnsmamman kör väldigt mycket bil. Det är många barn att skjutsa. Även en trebarnspappa har många barn att skjutsa. Det här är alltså någonting som berör vanliga inkomsttagare i väldigt hög grad. Men jag gillade exemplet med åttabarnsmamman. Jobbavdraget gick väldigt kort in på, och det kanske jag kan förstå, eftersom det är väldigt bra. Därför är det kanske inte där man i första hand sätter in kritiken. När det gäller pensionärer och ungdomar tycker jag att det är olyckligt att sätta grupp mot grupp, men är det någon grupp som i det svenska samhället inte har haft den roll de borde ha så är det de äldre. Jag menar att deras erfarenhet och deras kunnande vad gäller både yrkeslivet och samhället är värdefulla. Se bara på representationen av äldre ledamöter i den här kammaren. är det inte många som är närvarande här, men det är inte många som är som är ledamöter av den här kammaren. Det är klok politik att göra det mer attraktivt för äldre över 65 att jobba. 90 () replik: Det är inte jättemånga i min ålder här heller utom på åhörarläktaren, där det sitter en skolklass på besök. Jag tackar för det i alla fall, så jag inte behöver känna mig så konstig. Självklart ska vi ta till vara äldres erfarenhet. Det är ju jättebra. Många äldre har mycket att komma med. Men behöver vi då särskilt sänka arbetsgivaravgiften för dem och i så fall vilket du säger att du inte vill göra ställa grupper mot varandra? Jobbavdraget har vi redan varit inne på. Det ger ju mest till dem som har mest. sänker i stället grundavdraget för alla låg- och medelinkomsttagare, inte bara för dem som har ett jobb utan också för sjukpensionärer, pensionärer och de andra som får vara med och betala för er finansiering av jobbavdraget. Det tycker vi är en bättre fördelningspolitik. Jag uppskattar att du säger ärligt som det är med fastighetsskatten, att det inte är så lätt att veta. Jag kan bara kort säga att per kvadratmeter ligger normal fastighetsskatt på här i . Folk kommer att vara jätteglada att få i stället, som var det kristdemokratiska förslaget. Men överallt annars är skatten lägre, till exempel i , där den är lägst. Tack och lov stod det inte specifikt om just fastighetsskatten på kommersiella fastigheter i budgeten, så jag skulle vilja fråga om det innebär att ni har tagit tillbaka den? Jag går tillbaka till åttabarnsmamman. Det är inte jättemånga som har åtta barn, och kanske måste man då ha en bil. Men det jobbiga är att man kanske inte har råd om man är ensamstående mamma, och det kanske inte är just ensamstående mammor som kommer att gynnas mest av ert budgetförslag. Det är ju snarare de högavlönade männen som har råd att åka bil. 91 () replik: Varmt tack till för de här frågorna. Den kristdemokratiska hållningen vad gäller fastighetsskattens avskaffande handlar både om att den hör hemma i kommunen och att den ska vara lägre generellt en låg avgift och vi har också ifrågasatt den etiska grundsatsen för att man beskattar fiktiva värden som inte är realiserade. Om vi får leva och ha hälsan under den här mandatperioden så kommer fastighetsskatten att kommunaliseras under de här fyra åren. När det gäller jobbavdraget välkomnar vi kristdemokrater att ni i på en hel del punkter har en annan skattepolitik än och också Socialdemokraterna. Vi har noterat att ni tycker att det är rimligt att man inte har en särskild avdragsrätt för just en typ av medlemskap i en viss typ av förening. Där stöder ni regeringens linje. Ert grundavdrag är för alla. Vi har riktat det mot dem som är i arbete, och det är ett medvetet val. Visst är det ett medvetet val, och det gör ni också. Vi vill särskilt belöna människor som har jobb. Det ska löna sig mer att arbeta. Skillnaden mellan att vara i arbete och att inte vara i arbete blir de facto större. Man kan ha synpunkter på detta. Man kan tycka att det är fel. Men vi har gått till val på att det ska löna sig mer att arbeta, och då måste vi förverkliga den politiken. Jag får tacka för de här frågorna, men jag har i rådande läge inte mer att tillägga utan avslutar mitt inlägg här. 92 (): Jag satt på rummet och lyssnade på den här intressanta debatten och hörde , skatteutskottets ordförande och moderat från , vifta bort farhågorna kring att avtrappningen av räntebidrag och slopat investeringsstöd till bostäder skulle innebära problem för planerad bostadsproduktion. Jag vill därför, för att beslutsunderlaget för oss alla ska vara så tydligt som möjligt, bidra med att berätta om den uppvaktning om avhölls under civilutskottets utskottssammanträde . Uppvaktade gjorde bland annat kommun, och studentkår. Delegationen leddes av partivän, den moderata kommunstyrelseordföranden i , som heter . Tillsammans med de andra vädjade han om att det åtminstone skulle införas någon form av övergångsregler beträffande det statliga stödet till bostadsproduktion. Man vill införa övergångsregler av en rad skäl. Jag tänkte nämna några. Man anser att detta bör gälla projekt som har varit i gång och som har projekterats utifrån nuvarande stödsystem, där årsskiftesbilan, som man skriver, slår särskilt hårt, socialt mot bostadssökande och ekonomiskt mot befintliga hyresgäster. Man anser att övergångstiden bör vara minst . En snabb undersökning visar att det i de studentbostadsprojekt som kan komma i fråga rör sig om 1 000 lägenheter: 200 i , 250 i , 450 i och några utöver detta. Studenterna beskriver hur man har arbetat hårt för att planera och genomföra de så behövda och efterfrågade ungefär 450 lägenheter som det är tal om i detta fall. Studenterna har lagt ned egna pengar och mycket arbete i detta. De har involverat många människor och är oerhört frustrerade och mycket oroliga med fog, kanske jag kan få tillägga över att stupa på mållinjen. De klarar inte den kostnadsökning som mer i månadsavgift skulle innebära om de inte fick ta del av de befintliga statliga stöden. Så framställer delegationen problembilden. Man har valt rubriken faller , och naturligtvis hävdar man att det slår särskilt hårt mot . Studentbostadsprojekt stoppas; jag ska för säkerhets skull nämna tre exempel, nämligen Observatoriet, och Majklockan. Flerbostadsprojekt faller bort. Dynamiken på bostadsmarknaden minskar. Nuvarande hyresgäster får betala nedlagda kostnader. rykte som bristort minskar intresset för att söka utbildningar och etablera och utvidga företag. De studiesociala förhållandena försämras och så vidare. Dumheter, säger . Menar du att företrädare för kommun, din partivän och kommunstyrelses ordförande , ljuger eller inte har förstått? Eller har han rätt i att förslagen i den här delen är dåligt analyserade och dåligt beredda? Det tror nämligen jag. Jag återkommer till denna del av debatten när civilutskottet debatterar utgiftsområde 18. Jag ville dock delta även i den här debatten för att vi alla ska få en så bra helhetsbild som möjligt så att vi kan fatta kloka beslut. Jag har inga andra yrkanden än de socialdemokrater som varit uppe i debatten före mig. 93 () replik: Jag var nog ganska tydlig i mitt anförande. Självfallet försöker de som berörs av förändringar i lagstiftningen åstadkomma förbättringar. I det här fallet är det fråga om att man vill ha en förlängning av det investeringsstöd till vissa mindre hyresbostäder och studentbostäder som funnits; där går ju tiden ut om det inte förlängs. Det har stått fullständigt klart att alliansens partier inte skulle förlänga detta, liksom att det skulle ske räntebidragsförändringar. Det ingår i en helhet när vi genomför de skatteförändringar som innebär skattesänkningar för vanliga inkomstlägen. Låt mig säga att jag förstår att man från byggherrarnas sida sätter press på kommun, att naturligtvis ställer upp för att få dessa villkor för nya studentbostäder och att civilutskottet därför uppvaktas. Det är dock bara att konstatera att och övriga i delegationen vetat om detta . Jag vill också säga att de här projekten inte står och faller med den bila som det talas om. Bostadsefterfrågan i är sådan att dessa bostäder ändå kommer att byggas. Sedan kan det finnas en tvekan hos vissa byggherrar. De kanske inte fullföljer projektet om ett par studentbostadsstiftelser känner tvekan, men då finns det säkert andra byggherrar som är beredda att bygga på området där det redan föreligger en detaljplan. 94 () replik: börjar vi röra oss bort från skatteområdet, men som uppsalabo och till ganska student kan jag inte hålla mig från att delta i debatten. säger att byggbolagen vetat om detta . Ja, sedan regeringsskiftet har de vetat att alliansen troligtvis skulle genomföra detta. Det tar dock lite än så att sätta i gång ett byggprojekt. Jag tror att det rentav var som kommunfullmäktige i beslutade om detaljplanen för dessa ställen, om bygglov och allt sådant. Det känner säkert utmärkt väl till. Att då behöva avbryta det hela i sluttampen är tråkigt för en ort som redan har en trängd bostadssituation för studenter. Ja, det är brist på studentbostäder, och studenter har inte sådana ekonomiska marginaler att de kan köpa sig en bostadsrätt. På så sätt skulle ju marknaden lösa problemen. Sådana marginaler har inte studenterna, särskilt inte som regeringen, i motsats till bland annat , inte vill höja studiebidraget. Då hänger det på de i ögon kanske futtiga kronorna. Det går inte att kränga bostäder som är så dyra att studenterna inte har råd att bo i dem. 95 () replik: Jag vet inte om vi diskuterar att investeringsbidragen ska vara permanenta eller gälla under ytterligare , som det nu har påtalats här. Oavsett om de permanentas nu eller inte handlar det om att bilan kommer att falla. skulle de ju upphöra . Socialdemokraterna har hävdat att de skulle vara kvar ytterligare , men från alliansens sida har vi varit mycket tydliga med att det inte skulle ske någon förlängning. Därför gäller det att i så fall komma i gång . Det finns mängder av projekt i som under alla förhållanden kommer i gång , och de kommer inte att vara föremål för den här typen av bidragsgivning. Jag kan bostadsmarknaden i både beträffande hyresbostäder, studentbostäder, bostadsrätter och äganderätter, och bostadsproduktionen där står och faller inte med detta. Däremot är jag medveten om att det skulle kunna ha betydelse på andra håll där bostadsefterfrågan inte är tillräckligt stark. Jag vill framhålla att det är viktigt att byggherrar tänker igenom projekten och huruvida det finns en sådan bostadsefterfrågan att man bör igångsätta dem. Man ska inte vara beroende av dessa bidrag för igångsättande utan av att folk vill bo där man bygger. 96 () replik: är det ju inte bara fråga om de tillfälliga stöden som ska avvecklas utan summan av regeringens hela politik på området gör att bolagen känner att de inte kommer att klara av det. Det tycker jag är tråkigt. Visst skulle man önska att studenterna hade råd att efterfråga dyrare bostäder, men det har de inte tyvärr. 97 () replik: Jag vet inte riktigt hur man beräknat kalkylerna för det aktuella projektet, men jag känner till projekt i som inte fått en enda krona i investeringsbidrag, eller bidrag för studentbostadsbyggande, och de har betydligt lägre kostnader än motsvarande studentbostäder som till exempel Uppsalahem har genomfört. Det innebär alltså att det i första hand handlar om att bygga på ett sådant sätt att man får ned kostnaderna och gör bostäderna attraktiva för de människor som efterfrågar dem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Nya kapitaltäckningsregler Föredrogs finansutskottets betänkande 2006/07:FiU7 Nya kapitaltäckningsregler (prop. 2006/07:5). 98 (): Det har varit en lång dag och en lång talarlista i det tidigare ärendet. Jag tror att de flesta av kammarens ledamöter är tacksamma över att talarlistan i detta ärende inte är lika lång. Att helt avstå från att klargöra betydelsen av fasta regler på finansmarknaden, även om vi är eniga om betänkandet, skulle kännas fel. Det här är ett viktigt betänkande, och det är en viktig positiv signal att enigheten i denna fråga är så stor. Fasta och tydliga spelregler är en av förutsättningarna för att vi ska ha stabilitet på de finansiella marknaderna. Stabilitet i sin tur är den bästa garantin för en positiv utveckling. Det påverkar inte bara aktörerna på finansmarknaden utan också samhället i övrigt och ytterst också oss som medborgare. Alternativet till fasta spelregler i , inom EU och i industrivärlden i övrigt är att aktörerna själva utformar sina spelregler. Det innebär att man också riskerar otydlighet, osäkerhet och bristande förutsägbarhet för hela samhällsekonomin. Kravet på kapitaltäckning innebär att kreditinstitut och värdepappersföretag måste hålla en viss miniminivå på sitt eget kapital. Kapitalet ska utgöra en buffert och täcka risker för oväntade förluster. Syftet med reglerna är att öka den finansiella motståndskraften hos de finansiella företagen och på så sätt värna finansiell stabilitet. skyddar man samhällsekonomiska funktioner, och man når ett ökat kundskydd eftersom detta minskar risken för att finansiella företag ska fallera i sina åtaganden gentemot kunderna. Regler om kapitaltäckning syftar till att skydda mot olika typer av risker. Redan tidigare lagstiftning reglerade hur företagen skulle hantera sina kreditrisker och sina marknadsrisker, det vill säga risken för att en part i en transaktion inte uppfyller sina åtaganden och risken för att marknadsvärdet på en tillgång förändras i en oönskad riktning. I den nya lagstiftningen tillkommer att företagen också måste beräkna och täcka sin operativa risk, det vill säga risken för att förluster uppstår på grund av systemfel eller mänskliga fel, till exempel bristfälliga interna system eller misstag från personalens sida. I begreppet operativ risk ligger också rättslig risk, till exempel att ett domslut i en tvist går emot ett företag och leder till betalningsskyldighet mot en annan aktör. I arbetet med den nya lagstiftningen har regeringen på olika sätt belyst hur olika grupper påverkas av de nya reglerna. Bland annat konstaterar man att de metoder för att beräkna risker som anges i lagen leder till en viss ökad differentiering i riskbedömningen, vilket kan medföra olika kreditkostnad för olika låntagare. De nya reglerna föreskriver att kreditrisken för lån till hushåll ska ges lägre riskvikt än i de nuvarande reglerna. Det innebär att hushållskrediter ses som mindre riskfyllda och leder till att bankerna behöver fördela mindre kapital för att täcka den risk som uppkommer. Detsamma gäller för lån till hushåll med fastigheter bostadsfastigheter eller andra fastigheter som säkerhet. Följden av de nya reglerna blir därför att bankernas kostnader för sådan utlåningsverksamhet minskar, vilket möjliggör lägre räntekostnader och andra kostnader för kunden. De föreslagna reglerna innebär också förbättringar för små och medelstora företag. Här är man lite säkrare. Man vilar också på utredningar som har gjorts inom . Även har gjort en studie över de nya kapitaltäckningsreglerna och effekterna för små och medelstora företag. Enligt den studien bör de nya reglerna innebära en svagt positiv effekt för små och medelstora företag eftersom kapitalkraven på lån till dem kommer att minska. Däremot kommer reglerna sannolikt att leda till en ökad konkurrens på bankmarknaden. Det är en konkurrens som kommer att vara till de större bankernas fördel, eftersom större institut kan använda sig av mer komplicerade riskberäkningsregler i stället för de schablonregler som förmodligen kommer att tillämpas av små banker och därmed också kunna vara tydligare och få lägre kapitalkrav, vilket innebär att större banker kommer att ha lättare att hålla en lägre konkurrenskraftig ränta när det gäller kommersiella krediter. Regeringen har aviserat att det nya regelverkets effekter på riskkapitalförsörjningen och tillgången på hushållskrediter i glesbygdsregioner ska tas upp i den utvärdering av lagen som kommer att göras. Utskottet har betonat vikten av detta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkande nr 7. 99 (): sade att han trodde att kammaren skulle vara glad över att det bara var två talare anmälda i det här ärendet. Jag tycker att kammarens ledamöter ska vara glada för att de har sluppit att läsa de här direktiven. När jag började läsa frågade jag mig om det kunde vara något fel på mig. Det var väldigt svårt att förstå vad det stod. Men till min lättnad kunde jag i Lagrådets remissvar se att detta direktiv precis som övriga EU-direktiv är så tekniskt, komplicerat och svårt att förstå att man inte vet hur man ska handlägga ärendet. Detta visar på en del av problematiken med det svenska EU-medlemskapet. Reglerna är mycket komplexa, svårgenomträngliga och till stor del nästan obegripliga för alla utom en liten krets av specialister. vet vi att regelverket kan få stor betydelse för oss vanliga småsparare, småföretagare och husägare. Därför är det desto mer oroande att det nästan helt saknas demokratisk insyn i det förarbete som har pågått med detta direktiv, precis som med övriga direktiv. Först har en bank i varit med i arbetet. Sedan har regeringen i förbundit sig att följa det här direktivet. Vad som har föregått däremellan vet vi ingenting om. Däremot vet vi att vi får nya spelregler för bankerna och deras kunder utan att väljarna själva på något sätt har fått påverka det, och inte heller deras folkvalda. Som jag sade har regeringen bedömt att det här ärendet är så komplext att man har överlämnat en stor del av beslutandemakten till . Lagrådet säger att detta är mycket tveksamt och tangerar gränsen för hur mycket makt som får överföras från regeringen till myndigheterna. Lagrådets uttalanden visar på en annan långtgående effekt av EU-medlemskapet, nämligen att direktiven, som blir en del av de förhandlingar som har uppkommit, blir mycket komplexa och svåra att införa i vår lagstiftning. Vi har en lagstiftningsmodell som har varit väl förankrad i samhällets institutioner och uppvisar numera i allt mindre omfattning en hög grad av spårbarhet. Demokratin urholkas, och medborgarnas tilltro till lagstiftningen kommer att minska. Vilka som bär ansvaret för lagstiftningen är en fråga som det blir allt svårare att svara på. Beslutandemakten kommer allt längre bort. har redan avhänt sig makten över finansmarknadslagstiftningen. Utifrån ett sådant perspektiv blir frågan vilken tillsynsmyndighet som ska övervaka ett visst institut närmast en fråga om lämplighetsövervägande. är starkt kritiskt mot utvecklingen i riktning mot ökad överstatlighet i EU. Vi motsätter oss den gradvisa försvagningen av den nationella självbestämmanderätten. Beroende på hur kapitaltäckningsreglerna tolkas och tillämpas kan lånemöjligheterna för vissa hushåll liksom möjligheterna att få tillgång till riskkapital för småföretag försämras när de nya reglerna införs. Osäkerheten om reglerna är ganska stor. Det gäller särskilt för småhushåll, som redan har det ekonomiskt knapert, och för småföretag i glesbygd och i ekonomiskt missgynnade regioner. Regeringen anför i propositionen att det troligtvis kommer att leda till lägre kostnader för hushåll och för små och medelstora företag. Förhoppningsvis kommer bankerna att tillåta det. Bankerna är ju inte precis kända för att ha billiga tjänster till kunderna. Uppskattningen utgår från ett helhetsperspektiv där man inte ser enstaka, mindre enheter. Reglerna innebär att man i större utsträckning än kan ta ut olika räntor beroende på olika inkomst och beroende på var företagen ligger. Det är lite oroväckande. Skulle det bli så får det också samhällsekonomiska konsekvenser. Vi vill också att hela ska leva. Det är ganska tveksamt att införa reglerna utan att vi egentligen vet vilka konsekvenser det får. Jag är emellertid glad över att utskottsmajoriteten i betänkandet har skrivit in att man tänker följer upp konsekvenserna utifrån detta perspektiv. Det är något som lyft upp i utskottet. Vi får se vad som faktiskt händer. Visst måste det vara ganska många som känner en oro över hur vår lagstiftning påverkas i slutna rum där vi inte har någon insyn, inte vi folkvalda och ännu mindre de som lever i det här landet. Det är regler som vi sedan får följa och måste hantera på något sätt. Vilka ska vi ställa till ansvar? Ansvarsutkrävande är en väldigt viktig del av demokratin. Jag får tacka för ordet. Vi får se om det är några flera som vill diskutera kapitaltäckningsdirektiv, eller som har tagit sig igenom luntan. 100 () replik: Man kan i och för sig tänka sig att man har principen att ju mer komplicerade frågor vi diskuterar, desto mindre bestämmer vi oss för att besluta om. Invändningen att det är en komplicerad fråga leder i varje fall inte mig till slutsatsen att det inte är ett viktigt område som och för den delen också EU borde ha en uppfattning om. Alternativet till att vi fattar beslut om att införa lagar inom området är att bankerna och aktörerna själva bestämmer om spelreglerna och kraven på kapitaltäckning. Den bank i som hänvisade till är en organisation av världens affärsbanker.