prot · GT0988 · 2006-03-16 00:00:00 — Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att få in rehabinsatserna de första två eller tre månaderna, då det finns chans att återfå människor i arbete? 56 Statsrådet (): Jag vill nog komplettera Per verklighetsbeskrivning. hade vi ungefär 132 000 personer i landet som var långtidssjukskrivna, . är dessa 90 000 en dramatisk minskning av långtidssjukskrivningarna som förtidspensioneringarna inte alls har ökat i motsvarande grad. Detta förklaras av att färre blir sjukskrivna länge och att fler långtidssjukskrivna kommer tillbaka. Vi har initierat den största satsningen på mycket länge för att spåra upp och säkerställa att de som är långtidssjukskrivna vi ska börja med dem, och det är ungefär 150 000 personer har eller kommer att få de insatser som behövs för att de ska kunna återgå i arbete. Detta är nu påbörjat och kommer att pågå att gå igenom alla dessa individer person för person. Rätten att bära sjal i skolan 57 (): I en gymnasieskola i får en tjej inte gå eftersom hon vill bära sjal. Man hänvisar till att hon bryter mot skolans regler. Jag ska fatta mig väldigt kort. Det finns en anmälan till i frågan. Därför ber jag att rent principiellt svara på frågan hur han ser på möjligheterna för elever att till exempel bära sjal i skolan. 58 Statsrådet (): Eftersom frågan var kort hoppas jag att också kunna ge ett kort svar. Flickor har rätt att bära sjal i skolan. De har också rätt att slippa sjal i skolan. Jag tillhör en regering som kommer att göra allt för att motverka kollektiva regler om hur vi ska gå klädda, men jag kommer också att göra allt för att varje individ ska bära rätten att klä sig som han eller hon vill. 59 (): Jag tycker att det var ett bra svar. Låt mig då gå vidare. Detta handlar alltså om en fristående gymnasieskola som hänvisar till att det finns kommunala gymnasieskolor där det är tillåtet att bära sjal. Med det motivet kan man säga: Du ska inte gå här. Min följdfråga blir då, återigen ur diskrimineringssynpunkt, i vilken utsträckning fristående gymnasieskolor ska få välja bort elever som inte passar på ett eller annat sätt. 60 Statsrådet (): Jag känner inte till det fall som tar upp. Jag ser dock fram emot att det görs en prövning eftersom vi har en sådan här individuell rätt. Det har också funnits en diskussion tidigare om huruvida man ska komma med lagstiftning om förbud. Där har vi sagt, och via har detta också förmedlats ut till skolorna, att man bör lösa den här situationen på skolorna. Det har man också gjort. Men det principiella är att man själv har rätt att bestämma hur man ska gå klädd. I någon skola har det funnits en problematik kring huruvida undervisningen skulle kunna genomföras, men den löste man på skolan utan att någon kände sig kränkt. Äkta och oäkta bostadsrätter 61 (): Jag vill ställa en fråga till samhällsbyggnadsminister . Många människor i väljer att bo i en bostadsrätt. Det är ett boende som är mycket bra. Det finns dock två olika slag av bostadsrätter. Det finns så kallad oäkta bostadsrätt och äkta bostadsrätt. Det här kan komma som en chock för dem som inte har förstått det när de har köpt en oäkta bostadsrätt. Det handlar om att man inte kan få sin reavinstskatt uppskjuten när man väljer att byta bostad. Jag skulle vilja fråga vad hon tänker göra för att alla bostadsrätter ska vara så kallade äkta bostadsrätter i . 62 Samhällsbyggnadsminister (): Det är viktigt att alla hyresrätter, bostadsrätter och hus är äkta vara inte ägarlägenheter. Man kan äga hus, man kan hyra en lägenhet eller ha en bostadsrätt. Jag är inte till fullo insatt i frågeställningen, måste jag säga. Jag ska ta med mig den tillbaka. Jag kan inte svara rakt upp och ned om det är någonting i lagstiftningen eller någonting som brister eller om det är någon lurighet bakom frågeställningen som jag inte riktigt kan se här och . Jag tar med mig detta och återkommer till i frågan om äkta och oäkta bostadsrätter och realisationsvinstbeskattningen. Stöd till barn vid rättegång 63 (): Min fråga är till socialminister , som också är ansvarigt statsråd för barn, barnminister. tog tidigare upp orättvisor, som min fråga också handlar om. Att bli kallad till domstol är väldigt påfrestande. Än mer påfrestande är det för ett barn. Den som har begått ett brott och är barn får hjälp och stöd från sina föräldrar under rättegången. Men om barnet har blivit utsatt för ett brott och alltså är brottsoffer, målsägande, har det inte alls det stöd som det barn som är gärningsman har. Varför är det så, barnministern, och vad tänker ni göra åt det? 64 Socialminister (): Barnets rätt och barnets bästa är grunden för vår barnpolitik. Det är också utifrån den som vi utformar vår lagstiftning och alla de beslut som vi fattar och som rör barn. Som barnminister är jag ansvarig för ett område där många andra ministrar också har ett ansvar, det vill säga att barnets bästa och barnperspektivet ska integreras i det politiska beslutsfattandet inom de olika politikområdena. Den fråga som lyfter fram är ett exempel på en fråga som justitieministern är ansvarig för. I den dialog som vi har om barn och barnens rätt är detta något som vi naturligtvis diskuterar. Vi kommer från regeringens sida att lägga fram en barnskrivelse där vi redogör för vårt arbete med att integrera ett barnperspektiv. När det gäller den konkreta frågan får jag hänvisa till justitieministern. 65 (): Min fråga går till arbetslivsministern och är en fortsättning på en långvarig serie av interpellationsdebatter. Jag går tillbaka till diskussion om medicinsk rehabilitering, där chefen för i sade: Vi köper inte medicinsk rehabilitering. Jag vet att utredningar är på gång, och jag vet att det görs mycket stora samordningsansträngningar. Men vad händer med människan som har ont i ryggen och som behöver långvarig medicinsk rehabilitering, speciellt sjukgymnastik? Vad händer med de deprimerade som behöver psykisk experthjälp för att ta sig ut ur depressionen? Hur länge ska de vänta på att få hjälp? 66 Statsrådet (): Definitionerna på rehabiliteringsinsatserna är tydliga. Det handlar om antingen medicinsk rehabilitering eller arbetslivsinriktad rehabilitering. Det finns tre fyra aktörer som har olika ansvar i detta. Den ena är arbetsgivaren, som har ansvar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, som ska hjälpa till och göra det möjligt på arbetsplatsen så att människor kan komma tillbaka och arbeta kanske på deltid eller göra någonting som är lättare trots en tillfällig åkomma. Det är sjukvården som har ansvaret för all medicinsk rehabilitering, också för rehabilitering som krävs för att hantera psykiska diagnoser. Det är arbetsförmedlingen som har ansvaret för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen för den som inte har en arbetsgivare, för den som är sjukskriven. har samordningsansvaret för att se till att de här aktörerna gör det de ska. Gör de inte det, är det någon som har missat, och det ska inte ske. 67 (): Men ekvationen har inte fått en lösning. Människorna med ont i ryggen, de deprimerade och de utbrända av dem är det många som inte får medicinsk rehabilitering. Jag undrar om arbetslivsministern läser tidningen . Där står det klart och tydligt att det faktum att man lägger bördan på arbetsgivaren har blivit en stor komplikation i arbetslivet. Arbetsgivare vill inte anställa bland annat på grund av sjukersättningsproblematiken. Lägger man på arbetsgivaren också kostnaden för medicinsk rehabilitering har vi låst arbetslivet ännu mer. Finns det någon lösning för detta ? 68 Statsrådet (): Arbetsgivaren har inte, , ansvar för den medicinska rehabiliteringen och än mindre kostnadsansvaret för den. Jag förstår poäng, nämligen att om den som har ansvar för den medicinska rehabiliteringen inte tar det kommer arbetsgivaren att få betala en lång sjukskrivning förstås, och det tycker inte arbetsgivaren om. Det gör arbetsgivaren rätt i att inte tycka om, förstås. Vi har haft många debatter, och jag, om detta. Jag följer debatten i medierna, jag följer verkligheten och jag ser att det finns människor som inte får det stöd och den hjälp som de skulle ha rätt att få. Detta försöker vi åtgärda för som går. Vi har vidtagit en rad initiativ. Det senaste är att förmå sjukvården att engagera sig på ett mera professionellt sätt i sjukskrivningsprocessen för att ta sin del av ansvaret. Det goda är att det går åt rätt håll, trots att allt inte är fulländat . 69 (): Vi hade i går en väldigt spännande, bra och viktig debatt här i kammaren, och den handlade om arbetsrätten. I den debatten framhöll naturligtvis det franska förslaget om att ungdomarna ska tas ifrån möjligheten att ha en arbetsrätt värd namnet. Det sades från talarstolen att de skulle få gå om arbetsgivaren ville detta. Själv har jag två ungdomar hemma, och det sitter några ungdomar här på läktaren. Mina ungdomar frågar: Vad innebär det här förslaget? Jag vet inte om regeringen riktigt har tittat på vad förslag innebär. Jag skulle vilja höra från regeringen, närmast från , vad detta franska förslag innebär. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet vid att den här frågan gäller ett förslag från . Jag är beredd att ge statsrådet en möjlighet att svara, men jag kommer också att ge möjlighet för den närvarande centerpartisten att få ordet i frågan. 71 Statsrådet (): Det är alldeles uppenbart att människor, särskilt ungdomar, i har förstått vad det franska förslaget innebär, nämligen att man kan bli avskedad utan vidare, utan turordning och utan någon som helst anställningstrygghet upp till att man är . Annorlunda än så är det inte fri uppsägningsrätt för arbetsgivare när det gäller ungdomar. Det är också det som säger är deras förslag. Konstigare än så är det inte. 72 (): Det var väldigt sjyst att jag fick ordet. Från har vi sagt att vi måste se till att vi får in ungdomarna på arbetsmarknaden. Och hur ska vi kunna få det när det är så många som står utanför ? Därför har vi diskuterat detta och lagt fram ett förslag. Vi tycker att det är väldigt bra att vi får en debatt om det här. Det kanske inte är, som sade i gårdagens debatt, det allra, allra bästa förslaget, men det är en bit på väg. Vi måste nämligen göra allt för att se till att våra ungdomar får in en fot på arbetsmarknaden. Om de bara kommer in och får visa att de är bra och kan göra ett bra arbete, så tror vi att vägen öppnas för att de ska kunna få ett riktigt jobb och även omfattas av de trygghetsföreskrifter som också vi tycker är bra och ska finnas. 73 (): I bostadskön i står 134 000 personer. Min fråga är till samhällsbyggnadsminister : Vilket råd vill samhällsbyggnadsministern ge till dem som står i denna kö? 74 Samhällsbyggnadsminister (): Det var en något märklig frågeställning. Det är väldigt bra att det finns möjlighet att i ställa sig i kö. Det är långt ifrån i alla kommuner som man har möjlighet att få sig en bostad förmedlad, inte bara för att man har kontakter och inte bara för att man har pengar, utan faktiskt för att man har ett behov. I satte man rekord, inte i antalet köande utan i antalet förmedlade lägenheter. Där förmedlas tusentals lägenheter efter en kötid på en månad. Också kötiden till de mest attraktiva områdena i har minskat ordentligt, därför att det nu byggs och förmedlas väldigt många lägenheter just i . Så mitt råd till alla som vill ha en bostad i eller vill byta bostad i alla som står i kön är inte bostadslösa, är just att ställa sig i kön och kräva av politiker att de ser till att man bygger mycket och framför allt hyreslägenheter i . 75 (): Från sida har vi lagt fram en rad förslag där vi tror att skulle kunna bistå i att det byggs nya bostäder och för alla typer av målgrupper. Jag kan konstatera att våra förslag avslås av Socialdemokraterna med stödpartier. Jag är nu väldigt nyfiken på vilka förslag regeringen kommer till med som vi kan behandla , för i bostadsutskottet meddelade att det inte kommer några ytterligare förslag. 76 Samhällsbyggnadsminister (): Jag vill bara påminna både och kammaren om att det byggs rekordmånga bostäder, inte bara i utan i som helhet. Jag vill också påminna kammarens ledamöter och om att prognoser för året som kommer är att det kommer att byggas ännu fler. Det beror bland annat på det mycket bra investeringsstöd som finns just till hyreslägenheter. Vi har lämnat förslag till om förändringar i hyressättningssystemet för att ytterligare göra det möjligt att bygga, framför allt nybygga, hyreslägenheter. Det kommer förslag i en departementsskrivelse om bostadsförmedling inte bostadskö utan förmedling av lägenheter också i en kö och om en skärpning av bostadsförsörjningslagen. Det innebär att alla kommuner den verkligheten tror jag att vi har diskuterat tar sitt ansvar, inte minst för de unga som vill kunna bo kvar i kommunen. Det kommer också skrivningar och förslag om hur det framtida bostadsfinansieringssystemet kommer att se ut om Socialdemokraterna får fortsätta. Det kommer förslag och det finns förslag. Framför allt är verkligheten sådan att det byggs rekordmycket, och det behöver fortsätta. 77 (): Även jag skulle vilja ställa en fråga till ministern för nordiskt samarbete. Som sade här har det öppnats fantastiska möjligheter i med forskning, arbete och företagande på båda sidor om sundet som kunnat utvecklas i samarbete. ser vi att det fortfarande finns väldigt många hinder för människor att ta del av integrationen. Det är stor osäkerhet om pensioner, arbetslöshetsersättning, anställningsvillkor, skatteregler, och det är fortfarande väldigt dyra resor. Jag är övertygad om att det behövs ett medvetet arbete för regelförenklingar och bättre service. Ministern sade tidigare här att det förekommer ett arbete. Men jag uppfattade inte ett enda konkret förslag som regeringen tänker driva i fråga om regelförenklingar, i fråga om reformer för att underlätta integrationen mellan de nordiska länderna och framför allt, ur min synpunkt, i . Jag skulle vilja höra ett par tre konkreta exempel på sådana förändringar som regeringen tänker driva det närmaste halvåret. 78 Socialminister (): Det är en fantastisk utveckling i . Vi ser att tillväxten är mycket hög. Vi ser hur integrationen går vidare. Det gäller näringslivet. Det gäller också utbildningsområdet. Det gäller samarbetet över huvud taget. Pendlingen över har ökat mycket kraftigt. När det gäller kunskapen om vilka regler som gäller har vi från statens sida stött Öresundskontoret, där man på ett och samma ställe kan få tillgång till de olika myndigheter som är involverade i frågor som man som pendlare kan vara intresserad av. Vi har byggt upp en skatteportal i där man mycket enkelt kan se vilka skatteregler som gäller. Jag har själv tagit initiativ till att vi ska pröva frågan om en socialförsäkringsportal där man just kan få information om de olika regler som vi ju har i , , och , och som det naturligtvis är väldigt viktigt att ha kunskap om om man arbetar i det ena landet och bor i det andra. 79 (): Det vore väldigt bra om m ånga av de saker som nu nämnde kom, för de har varit efterlängtade . Jag ska bara nämna några konkreta exempel på sådant som kan verka väldigt hämmande. Till exempel kan en person som bor i det ena landet och arbetar i det andra omöjligt få bostadslån med rätt till avdrag på grund av den konstiga skatteregeln att man ska betala skatt där man arbetar och inte där man bor. En person betalar en avgift till a-kassan som motsvarar hemlandets men får en ersättning motsvarande den i det land där han eller hon arbetar. Det är fortfarande omöjligt, trots portalen som är på gång, att få reda på pensionsreglerna om man jobbar några månader i och några månader i . Min fråga är om det ändå inte behövs en helt annan, medveten strategi. Jag skulle då stödja regeringen i det arbetet. Om regeringen och gjorde en lista över åtgärder som behöver vidtas och om intog positionen att det här ska vi förhandla med om för att komma framåt, då skulle vi ha en klar färdriktning. Strategin skulle ha två mål: förenklingar och en rätt för individen till tydlig information om de regler som gäller. 80 Socialminister (): har spelat och spelar en mycket aktiv roll när det gäller att nedbringa de gränshinder som vi har mellan våra länder. Det har varit en del i regeringens politik. Vi har också fått de övriga länderna i det nordiska ministerrådet med oss på att inrätta ett särskilt gränshinderssekretariat. Men när det gäller frågor som är kopplade till skatter och när det gäller arbetsmarknadsfrågor och socialförsäkringsfrågor är grundprincipen den att de rättigheter som man har är att hänföra till de rättigheter som finns i det land där man arbetar. Det är den princip som också gäller inom EU-samarbetet. Just för att underlätta för pendlare att få kunskap om de olika reglerna har vi skatteportalen. Jag förväntar mig att vi senast kommer att få en liknande portal när det gäller socialförsäkringarna. Men här styrs också samverkan och samordningen av en EU-förordning, den så kallade 14:08-förordningen, som innebär att man inte på något sätt ska förlora några rättigheter, utan det ska ske en samordning. Det är i grunden det som också styr samarbetet och samverkan mellan . 81 (): Även min fråga går till och gäller rehabilitering. Vi har sett och hört att det är alldeles för få personer som rehabiliteras. Vi ser hur rehabiliteringspengen utbetalas i allt färre fall år allteftersom antalet förtidspensioner stiger. I senaste rapport tycks hantering pekas ut som en del av problemet. Läkare säger att förtidspensionerar utan samråd och när patienten kunde ha återgått till arbete. Läkarna säger också att det är svårt att nå . I rapporten skrivs: Det samlade intrycket är att rehabilitering sätts in för sent eller inte alls. redovisar man projekt som visar hur viktigt det är med tidig och effektiv rehabilitering. Det går att få tillbaka fler i arbete. Det visar sig till exempel i . Där återgår nära hälften av de långtidssjukskrivna i arbete och bara var tionde förtidspensioneras. Nästan alla långtidssjukskrivningar här slutar med förtidspensionering. Jag vill fråga ministern vilka åtgärder han ämnar vidta eller har vidtagit för att fler ska rehabiliteras och färre förtidspensioneras. 82 Statsrådet (): Det finns säkert många berättigade synpunkter på . Det finns dock en förväntning en missuppfattning att det är som har rehabiliteringsansvaret i en sjukskrivning. Det är inte så. har vissa medel för att kunna understödja en rehabiliteringsprocess. Det är arbetsgivaren som har ansvaret för den som har en anställning och är sjukskriven. Vi har en utredare som tittar på gränsdragningen i rehabiliteringsfrågan mellan vad arbetsgivaren ska göra och vad ska göra. Av den utredningen har jag en förhoppning om att man ska kunna få fram ett regelverk som gör att den anställde får en arbetsrättslig rätt till rehabilitering så att arbetsgivaren är skyldig att ge den anställde rehabilitering. I förlängningen kan då arbetsgivaren ställas skadeståndsansvarig för att inte genomföra den rehabilitering som han är skyldig att göra. Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi framför vårt tack till regeringsmedlemmarna. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2005/06:UbU8 Vuxenutbildning. 84 (): med sina nio miljoner invånare hävdar sig väl inte bara i och andra idrottssammanhang. Vi ligger bland de främsta också när det gäller välstånd, tillväxt och konkurrenskraft. Vi har ett i omvärldens ögon jämlikt samhälle där medborgarna är delaktiga, bildade, kompetenta och yrkeskunniga. Socialdemokraterna har ambitionen och viljan att ge alla människor förutsättningar att finna och utveckla sin begåvning. För oss handlar det naturligtvis främst om solidaritet och jämlikhet men också om att behålla och utveckla vår gemensamma välfärd och internationella ställning. Jag möter kvinnor och män som fått chansen genom vår kommunala vuxenutbildning. Några har nåtts av uppsökande verksamhet, andra har motiverats och vågat sig in tack vare rekryteringsstödet och ett extra starkt stöd med studiemedel för att sedan kunna gå vidare eller kombinera med en påbyggnadsutbildning, yrkesutbildning och högskola. Jag tänker då på som sade: De som föds med ett rikt liv i sig ett privilegium borde inte nödvändigtvis kvalificeras till ytterligare förmåner. Precis så har vi strävat för att skapa möjligheter för så många fler, inte bara för några, att förverkliga sina drömmar, att utgå från sina förutsättningar och begåvningar och med stöd och hjälp finna en plats i samhället. Mot detta står en högerpolitik som vill skrota den kommunala vuxenutbildningen och stänga ute hundratusentals människor. Dessa människor tycks ni inte bry er om. Hon kom på flykt från , startade med sfi och vuxenutbildning, gick vidare till högskolan och har ett ledande jobb inom ekonomi och redovisning. Jag mötte honom när han fyllt 45. Han hade jobbat inom verkstadsindustrin med en dold analfabetism. Tack vare vuxenutbildning och ett generöst studiestöd kunde han, som hade både familj och villa med lån, motiveras till studier. Jag behöver inte nämna att han fann ett rikare liv efter studierna. Hon hade det socialt jobbigt och struligt. Hon åkte upp och ned i hissen med ständiga studieavbrott. Tack vare studier utan stress och hets har hon nu hittat sig själv. Familjen i en Dalslandskommun vaknar upp och finner att både hon och han har förlorat jobbet. Industrin klappar igen. Efter en lång väg tillbaka med vuxenutbildning och yrkesutbildning har hon startat ett eget företag och han har funnit sig till rätta i ett helt nytt yrke. Jag har berättat om dessa för att de har det gemensamt att de aldrig skulle ha hittat tillbaka utan stöd och hjälp och med en vuxenutbildning som har ett bredare anslag än den som återfinns i gymnasieskolan. För dessa har det varit en vuxenutbildning som utgått från deras behov en kombinationsutbildning som inneburit personlig utveckling och växande. För flera av dem var det också en nödvändighet att ekonomisk trygghet kunde ges med ett generöst studiestöd. I ett med och politik skulle dessa människors möjligheter haverera. Vår framtidsvision bygger på vår övertygelse att alla måste med och att ingen ska lämnas utanför. Därför sjösatte vi och fortsatte med en kraftig satsning på vuxnas lärande. Parallellt med detta har vi också kraftigt byggt ut högskolan och skapat en ny yrkesutbildning vid sidan av med bland annat påbyggnadsutbildningar, hantverksutbildningar och arbetsmarknadsutbildningar. Jag tänker på kvalificerad yrkesutbildning. Långsiktigt behöver vi en fortsatt hög volym på vuxenutbildning därför att hundratusentals människor fortfarande saknar en ordentlig grund att stå på. Vi behöver också en fortsatt kraftig utbyggnad av högskolan parad med en expansion av eftergymnasiala yrkesutbildningar, inte minst kortare sådana. Personligen tror jag att det blir en av våra nästa större utbildningsreformer. Mot vår framtidsvision står en splittrad högerallians som är tomhänt och saknar en gemensam vuxenutbildning. I nutid har vi från vår sida en fortsatt satsning med ett riktat ekonomiskt stöd till kommunerna för utveckling av vuxnas lärande och en fortsatt möjlighet för denna vuxna grupp att söka sig in till bland annat en expanderande högskola och kvalificerade yrkesutbildningar. Försöksverksamheten med en tvåårig eftergymnasial lärlingsutbildning inom hantverksyrken fortsätter och likaså satsningen på kompetensutveckling i vården och äldreomsorgen. förbereder regeringen startandet av en utredning som omfattar den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Valideringsdelegationen, som bland annat ska stödja en god utveckling av former och metoder för att den enskilde ska få kunskaper värderade och tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter, fortsätter sin verksamhet . I avvaktan på en ny skollag och därmed också en ny lag för vuxnas lärande kan vi förvänta oss ett förslag från regeringen om justering av lagstiftningen för vuxna som en konsekvens av den beslutade gymnasiereformen. Likaså kommer vi i den här kammaren att få ta ställning till ett förslag som förtydligar och skärper uppdraget när det gäller sfi.