prot · GT09120 · 2006-05-10 00:00:00 — Att ha olika typer av begränsningsregler eller andra regler som mer styr mot skatt efter bärkraft, tycker jag är ett argument så gott som något för en vänsterpartist att föra fram i en fastighetsskattedebatt. Jag vet att Per nu inte kan svara på min fråga, så den blir väl hängande i luften. Men egentligen skulle jag vilja fråga Per vilka principer det är som styr de försämringar som han föreslår för till exempel sjuka och arbetslösa. Men den debatten får vi ta någon annan gång. 132 () replik: frågade vad vi ska spara på om vi vill ta bort fastighetsskatten. Svaret finns i de motioner som vi har väckt. De är fullt ut finansierade. Därför ska jag ställa en helt annan fråga. Jag har tidigare ställt den till , till och till flera andra företrädare för Socialdemokraterna. Och trots att jag fortfarande hör ganska bra har jag aldrig lyckats uppfatta ett svar. Frågan är: Vad ska vanliga människor spara på när staten höjer deras boendeskatter? Vi får alltid höra: Vad ska staten spara på? Men jag har den andra utgångspunkten, nämligen att dessa skatter betalas av enskilda hushåll. Vad ska vanliga människor spara på när fastighetsskatterna höjs 2007? Jag noterade att även mycket skickligt gick förbi hela allmänna fastighetstaxering av flerfamiljshus som kanske kommer att höja hyrorna skattevägen med 100, . Vi vet inte hur mycket det blir. Min fråga en fråga som inte har kunnat svara på och en fråga som jag också har ställt till som jag inte heller har fått något svar av blir därför, och jag ska med stort intresse lyssna på svaret: Vad ska vanliga människor spara på? 133 () replik: Det är egentligen en lite knepig fråga. Alla människor gör naturligtvis sina prioriteringar och sina val. Det boende som man väljer är självklart ett livsval man gör. Jag skulle vilja säga så här: Det är väl viktigt att så långt som möjligt kanske försöka skapa en neutralitet mellan olika boendeformer. tog en utredning upp den frågan. Då menade man att det bland annat skulle betyda att fastighetsskatten borde sänkas eller kanske rentav tas bort för hyreshus. Det är lite grann det som är inne på. Skulle det visa sig att det finns ett statsfinansiellt utrymme är vi inte främmande för den typen av diskussion absolut inte! Problemet är väl snarare, skulle man kanske kunna säga, att vi ägnar väldigt mycket tid i kammaren åt att diskutera småhusboendet, vilket vi naturligtvis ska göra, medan vi kanske ägnar ganska lite tid åt den skatt som drabbar flerfamiljshus. Jag kan till skicka tillbaka frågan om vad vanliga människor ska spara på. Ni i alliansen skulle ju likaväl kunna svara på frågan vad vanliga människor ska spara på när ni sänker a-kasseersättningarna och kanske inför ändrad karensdag i sjukförsäkringen eller gör andra typer av försämringar besparingar som ni faktiskt har lagt fram förslag om i era motioner. Jag har respekt för att ni finansierar era förslag, men det får också betydelse för människor och människors vardag. Vad menar ni att den enskilde ska spara på för att klara av de försämringarna? 134 () replik: Det där är en annan fråga, som jag gärna diskuterar. Vår avsikt är inte att folk ska ha lön, utan hela alliansens politik går ut på att folk ska ha lön. Det medger jag gärna. Jag tror att vi ska försöka göra det som lyckades med i förra regeringen. Det var ju först som till exempel socialförsäkringarna sänktes. Det lyckades vi förhindra det var svåra år, och det behövdes många hårda åtgärder. Jag medger att några kommer att drabbas av det här, men är det på det sättet. Vi kan fortsätta den debatten vid ett annat tillfälle. Under den här mandatperioden när och stöttat Socialdemokraterna har boendeskatterna, i huvudsak för villaägarna, höjts med . Det är pengar som vanliga hushåll har tagit någonstans. Det finns inga andra betalare än vanliga hushåll. Om vi skulle vilja genomföra en sänkning och ta bort stora delar av fastighetsskatten får folk helt klart mera pengar. Till och med de arbetslösa får mera pengar om de råkar bo i villa. Men det viktigaste , i stället för att göra det, tycker jag är att få ett klart besked om vad effekten blir av allmänna fastighetstaxering för vanliga hyresgäster. Det är en fråga som folk ställer, men jag har aldrig hört en vänsterpartist, miljöpartist eller socialdemokrat ställa den frågan här. Vad blir alltså effekten? Kan ni garantera att det inte blir några skattehöjningar? 135 () replik: I mitt förra svar till förde jag ett resonemang om beskattningen av hyresfastigheter och om hur vi ser på den saken och på den typen av upplåtelseform. Vi skulle kunna tänka oss en diskussion om att sänka fastighetsskatten i det avseendet när det finns ett utrymme. Det är egentligen svaret på just den frågan. säger jag då: Ja, en upptaxering kan få genomslag på hyrorna, vilket naturligtvis är ett problem. Sedan finns det andra faktorer som styr hyressättningen och så vidare så kan det vara. Jag tycker att det blir lite bluddrigt här när det gäller de frågor jag får. Om parti föreslår en sänkning av fastighetsskatten med, tror jag, enligt den motion som ni har lämnat in och det ska ställas mot de förslag om besparingar på runt som ni har lagt fram och som rör a-kassan, dem som blir sjuka och så vidare är det storheter som det inte går att jämföra. Det blir oerhört svårt att svara på de frågor som ställer just därför att det blir väldigt bluddrigt. Jag förstår dock att det blir bluddrigt och svårt för er. Det finns ju liksom ingen symmetri i de förslag som ni lägger fram. Ni har fyra olika motioner. Jag har försökt att läsa dem och lagt dem bredvid varandra. Dessutom har ni en gemensam motion, precis som jag förut sagt, där fastighetsskatten inte ens finns med. Det blir alltså väldigt svårt att diskutera. Till slut vet man inte riktigt vem man diskuterar med. Vem av er är alltså talesperson för alliansen, och vem är det som för fram alliansens politik? 136 (): Fastighetsskatten, förmögenhetsskatten och den därmed sammanhängande debatten om lex Uggla har präglat den ekonomiska debatten . När man diskuterar fastighetsskatten och förmögenhetsskatten är det till stor del en fråga om boendekostnader och därmed om en av de allra viktigaste frågorna i människors tillvaro. Boendet är en stor del av alla människors trygghet. Det gäller alltså att se helheten och att göra bedömningar utifrån den. Fastighetsskatten betecknas med rätta som ett av landets största lotterier med sin nuvarande utformning. Beskattningen är godtycklig. Den är orättvis, och den saknar helt legitimitet i ett folkligt perspektiv. Här måste det alltså till ändringar. Vi i vill avskaffa fastighetsskatten. Vi gör det på ett ansvarsfullt sätt, vilket innebär att frågan måste analyseras noga. Det är inte realistiskt att snabbavveckla fastighetsskatten. Ändringar i beskattningssättet måste dock ske med omedelbar verkan. Lika akut är en sänkning av uttagsprocenten så att hårt drabbade familjer ges möjlighet att bo kvar i sina bostäder. Vi i föreslår en sänkning av uttagsprocenten från till , alltså en 25-procentig sänkning. Vidare vill vi införa en takregel för taxering av mark . Vi vill minska antalet värdeområden. Vi vill införa ett mediansystem i beräkningen, och vi vill ta bort investeringar som är miljöförbättrande åtgärder från beräkningsgrunden för fastighetstaxering. Villaägarna har gjort en bedömning av de politiska partiernas förslag om en akut förändring av fastighetsskatten. I den beräkningen det gäller en normalvilla sänks fastighetsskatten med förslag till under hälften i relation till regeringens förslag. Det här är åtgärder som kan genomföras med omedelbar verkan. till de boendes kostnader samverkar ett otal åtgärder till höga boendekostnader. Många av dem är direkt beroende av beslut som vi har tagit här i kammaren. Som jag ser det gäller det alltså att ha en helhetssyn i den här debatten, utifrån hushållens och utifrån samhällets synvinkel. Kostnaderna för el, för fjärrvärme, för vatten och avlopp och för sopor har höjts med . har index utvecklats . Till detta ska läggas det beslut som majoriteten förväntas genomdriva här i kammaren, nämligen ett beslut om en ökad förbränningsskatt. Det kommer att påverka avfallskostnaden med en höjning om i storleksordningen för varje hushåll. Det är alltså många faktorer som vid sidan av fastighetsskatten bidrar till höga boendekostnader. En sådan faktor är förmögenhetsskatten som i tillväxtbygder direkt bidrar till en hög boendekostnad. Men är det inte så enkelt som att man bara kan säga att det här skapar en omöjlig situation i just tillväxtbygder. utredning av boendekostnaderna visar att de boende i i snitt har mer kvar per hushåll än vad hushåll i landets mindre kommuner har. Frågan om boendekostnader är alltså komplex och fordrar därför en mycket noggrann utredning. Det är därför glädjande att tre partier inom alliansen är överens om dels att avvecklingen av fastighetsskatten ska ske och ske på ett ansvarsfullt sätt, dels att frågan ska utredas utifrån ett perspektiv om hur formerna för avvecklingen ska se ut och hur effekterna av en avveckling kommer att bli. Det är alltså en tydlig målformulering om hur vi ska gå vidare i frågan. Målet är gemensamt: en avveckling av fastighetsskatten , en ansvarsfull avveckling. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1, och för tids vinnande kan jag inbegripa i det yrkandet effekten av reservationerna 3 och 5. De här frågorna är sammanhängande, men jag markerar alltså genom bifall till enbart reservation 1. Förmögenhetsskatten är en direkt skadlig skatt. Det är en skatt som av de rika upplevs som frivillig, och de som råkar mest illa ut är vanliga svenskar med vanliga inkomster. Trots det framstår förmögenhetsskatten som en helig symbolfråga för den röda majoriteten. Om man tar bort förmögenhetsskatten, hur ska man då kunna hävda motsättningen med det rika folket? Det rika folket i det här fallet är pensionären i eller änkan på . Det är de som drabbas av förmögenhetsskatten. Det är de som drabbas av fastighetsskatten, och det är de som riskerar att få lov att flytta från sina hem på grund av den höga beskattningen. Vi har världens högsta beskattning. Trots det ges vissa grupper rätten att planera bort sin skatt. Det är de med de stora inkomsterna. Den inriktningen bejakas i det socialdemokratiska . räknar med att ca tillhörande svenskar finns i obeskattat utlandssparande. Det kapitalet skulle vara bra att ha i för att kunna satsa på nya jobb, på ungdomsjobb, och minska utanförskapet och därmed minska regeringens misslyckanden inom arbetsmarknadspolitiken. Inte ens viljan finns för att ge förutsättningar för en lägre arbetslöshet, ett mindre utanförskap och att lägga grunden för vidareutvecklandet av vår välfärd. Inom alliansen är vi överens om att förmögenhetsskatten ska avvecklas under kommande mandatperiod. Vi tar det första steget genom en halvering redan första året efter valet och tar nästa steg . har debatten varit het kring överskottslikviditeten i företag. Politiker brukar hävda att när någon hör av sig i en fråga är det många som har ringt. När tre ringer är det folkstorm. I frågan om lex Uggla har jag personligen fått 216 kontakter, 216! Jag vet att utskottets kansli har fått över 1 000 mejl. Frågan om överskottslikviditet är alltså het, och behovet av en ändring är stort. kan enkelt förändra lagen genom att biträda den skrivning som vi reservanter gjort i utskottet. Kostnaden för en sådan förändring i förhållande till kostnaderna i samband med majoritetens ändringar är ringa. Den överbeskattning som sker av fåmansföretag genom det här handlingssättet hämmar utvecklingen, som jag ser det. Återigen visar regeringen upp en aversion gentemot företagande och sysselsättning. Jag upplever det som beklagligt att man agerar på det här viset även om man, som sade, kommer att se över det här och har tagit upp det här i vårpropositionen. Jag anser ändå att det är snabba åtgärder som behövs och yrkar därför bifall till reservation 13 avseende lex Uggla. 137 (): Innan jag börjar på riktigt tänker jag läsa lite grann i en kompletteringsproposition med adress Per . Det var en regering som bestod av bland annat , och som slog fast kopplingen till kapitalbeskattningen. Man skrev: Valet av skattesatsen på 1 ½ % står i överensstämmelse med kraven på en likformig kapitalbeskattning. Så det är inte någonting som vi har kommit på, utan det var alltså en borgerlig idé från början. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det verkar på alla borgerliga talesmän lite grann som att det inte har hänt någonting. De här begränsningsreglerna och det som har införts har gått spårlöst förbi. Ni pratar fortfarande om alla de sämst bemedlade som inte har möjlighet att bo kvar i sina hus. Det är faktiskt inte sanning längre. De allra flesta har blivit hjälpta i och med de förändringar som vi har gjort. Men vi kan återkomma till det. Det är lätt att bli fartblind, och kanske ännu hellre penningblind, när man debatterar skatter på nationell nivå. De summor som vi nu diskuterar behovet av handlar om ca 34 miljarder, eller med andra ord 34 000 miljoner. Det skulle räcka till att betala alla löner och alla andra kostnader i min hemkommun med lite drygt 10 000 invånare . Det är alltså inga små summor som den samlade högeralliansen i ett femtiotal motioner föreslår att vi ska göra oss av med. ska vi kanske ändå vara rättvisa och säga att det inte finns några särskilt skarpa förslag från borgarna när det gäller fastighetsskattens borttagande. Mycket skrik för lite ull, skulle man kunna säga. Framför allt visar de upp en imponerande oenighet mellan de olika partierna. Däremot är man rörande överens om att ta bort skatten på förmögenhet. De nästan 6 000 miljoner som den skatten bidrar till statskassan med skulle bara räcka för att driva runt , men jag vill nog ändå kalla det för en rejäl summa pengar. Vi socialdemokrater har varit med om att med stöd av en stor majoritet av svenska folket bygga upp ett samhälle där vi tillsammans betalar in en i jämförelse med många andra länder hög skatt. Vi gör det för att det ska vara våra barns, de äldres och de sjukas olika behov som ska avgöra vilken hjälp man ska få i livets olika skeden och inte storleken på plånboken eller hur ens privata försäkring är utformad. Vi kommer alltid att försvara en generell välfärd som omfattar alla, och det är huvudanledningen till att vi i det här betänkandet föreslår att samtliga motioner med allehanda förslag om att minska våra gemensamma resurser avstyrks. Jag tänker kommentera några av de frågor som finns med i reservationer och motioner och börjar med den som har fått mest uppmärksamhet. Det handlar om hur överskottslikviditet i onoterade företag ska behandlas vid förmögenhetsbeskattningen av företagets ägare. Där har i en skrivelse gett sin uppfattning om vad som gäller för rörelseförmögenhet. Man säger att finansiella tillgångar på upp till en miljon och en kassalikviditet på normalt kan godtas utan förmögenhetsskatt. Frågan kommer, precis som sagt, att tas upp i en kommande skatteöversyn, men vill regeringen även pröva att utforma en regel som beaktar den latenta skatteskuld som ingår i ett aktiebolags överskottslikviditet. Det är också uppfattningen hos en majoritet i utskottet att detta bör ske med förtur. Man kan läsa om detta lite utförligare i finansplanen på s. 11. När vi så tar en titt på fastighetsskatten kan vi konstatera att högeralliansen i reservationerna är uppdelad i två läger. fortsätter att framhärda i sitt försök att övertyga de tre övriga om förträffligheten i sitt förslag om en avgift i stället för en statlig skatt, detta trots att förslaget av och i sågats jäms med fotknölarna. De skrev där att linje inte håller. Jag förmodar att linje är densamma som linje. Förslaget är konfiskatoriskt och dessutom skattehöjande för 360 000 fastighetsägare. De övriga tre, moderater, centerpartister och folkpartister, har måste det erkännas lyckats enas kring synen på att det behövs ytterligare en eller kanske två utredningar för att komma fram till hur fastigheterna ska värderas och fastighetsskatten avvecklas. Något tydligare gemensamt besked från dessa tre är svårt att läsa sig till. Möjligtvis vill man ändå ha någon sänkning, men nivåer och tidpunkter är det värre med. Utan fastighetsskatt skulle förmodligen en större del kapital investeras i fastigheter än vad som är samhällsekonomiskt motiverat. Det skulle bli gynnsamt att lånefinansiera köp av fastigheter för att avyttra dessa vid värdeökning. Detta skulle bero på lägre reavinstskattenivå vid försäljning av fastigheter samt det faktum att ränteutgifterna är avdragsgilla. Det senare perspektivet, att ränteutgifterna är avdragsgilla, innebär ett generationsperspektiv som försvårar ett avskaffande av fastighetsskatten. Detta borde innebära att avdragsrätten för ränteutgifter tas bort. Beskattningen är i nivå med andra jämförbara länder. Sannolikt är just fastighetsskatten ett av de få områden inom det svenska skattesystemet där inte skiljer ut sig nämnvärt från sina grannländer. Skatt på fastighet är en stabil skattebas, och skatten i sig påverkar inte människors beteende i stor utsträckning. Det här var citat hämtade från vad tror ni? en centerpartimotion där och har ställt sig bakom fyra av fem yrkanden. Per sade i sitt anförande att han inte hade hittat någonting om att man skulle ta bort rätten till ränteavdrag. Men här står det att i alla fall anser att den kopplingen är så tydlig att om fastighetsskatten tas bort borde även rätten till ränteavdrag tas bort. Detta tyder på en insikt om skattens betydelse, men det gör mig ännu mer frågande till slutsatserna av denna insikt. Det ska bli spännande att följa högeralliansens fortsatta irrfärder mot ett gemensamt besked vad gäller fastighetsskatten. Eller har vi nu fått beskedet, det vill säga det borgarna brukar kritisera oss för att frågan ska gömmas i några utredningar? Vi socialdemokrater har tillsammans med våra samarbetspartier förutom tidigare sänkningar av procentsatsen och en regel som sprider ut skattehöjningar valt att införa regler som i första hand gynnar låg- och medelinkomsttagare. Senast i vårbudgeten lade vi fram förslag som innebär att det finns möjligheter att få begränsningar på både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt på taxeringsvärden . Det kommer också att gälla för fritidshus. Vi menar också att det finns anledning att även i fortsättningen vara uppmärksam på fastighetsskattens effekter för att kunna göra de justeringar som behövs. Något som är värt att nämna i sammanhanget, och som även var inne på, är den rapport från som presenterades . Den heter det glömde att säga Mer pengar till alla, men mest till villaägarna. Den visar att den genomsnittlige villaägaren fått mer att röra sig med detta efter det att boendekostnaderna är betalda. Motsvarande siffra för hyresgästerna är . hade hushållen i egnahem i i genomsnitt mer att konsumera för jämfört med hushållen i hyresrätt i samma region. låter det i debatten som om alla svenskar skulle bo i villa och att en stor del av dem skulle vara på väg att tvingas därifrån. Dessa siffror, tycker jag, visar på en helt annan verklighet. Det andra stora området som behandlas i betänkandet rör frågor om förmögenhetsbeskattningen. Här har faktiskt högeralliansen lagt fram en gemensam reservation som i grunden handlar om att förmögenhetsskatten ska avvecklas. Detta är en skatt som i motionerna beskrivs som något som hindrar tillväxt och utveckling. Tittar vi oss runt i kan vi konstatera att vi i , trots förmögenhetsskatten, har lyckats skapa netto 300 000 nya jobb . Den ekonomiska utvecklingen står sig väl i förhållande till andra länder. Vi har en bättre tillväxt, en lägre arbetslöshet och en högre sysselsättningsgrad än de flesta andra. Att de rika måste bli rikare för att lite ska spilla över på de mindre bemedlade är något som många nyliberala tänkare och ekonomer tror på. Det finns många problem med det synsättet. Ett är att de leder till ökade klyftor och nya orättvisor. Det är något som vi är övertygade om inte skulle göra till ett bättre land att leva i. går det alltså bra för , trots förmögenhetsskatt. Det ekonomiska utrymme som den skapar vill vi använda till nya sociala reformer, till exempel bättre tandvård, bättre äldreomsorg och satsningar på barn och ungdomar inte till att skänka nästan 6 000 miljoner till de redan rika. 138 PER () replik: Jag hetsade upp mig lite grann angående inledning. Det kan vara ganska farligt vad gäller historieskrivningen att få en handling i handen mitt under debattens gång. Det är närmast ovedersägligt att synen på fastighetsskatten som en del av kapitalinkomstbeskattningen var något som kom fram i och med , Reformerad inkomstbeskattning, SOU 1989:33. Som bekant satt inte i då. Utredningen mynnade ut i en skattereform som Socialdemokraterna tillsammans med stod . Vad jag vet, när jag läste om detta när jag satt i en av de senaste utredningarna, var det enbart som hade principiella betänkligheter till fastighetsskattens utformning. Mycket av debatten , och även framåt, har gällt fastighetsskattens nivå. Man har diskuterat om den ska sänkas och så vidare. Principiella betänkligheter finns i en reservation från i denna utredning. kom hastigt och lustigt det var roligt in i regeringen. Vi har successivt tagit ställning till den principiella frågan. Det var som tyckte att det hedrade oss att vi är konsekventa. Men jag vill ändå fråga om tycker att det är principiellt riktigt att fånga upp en fiktiv intäkt med en skatt? Är det ett principiellt bra grepp från statsmakternas sida? 139 () replik: Det är möjligt att min historieskrivning inte helt och hållet stämmer, men det råder nog inget tvivel om att stod även bakom utformningen av skatten. Jag får reservera mig om Per har ett annat synsätt. Skatten som sådan är en viktig del, precis som jag sade i mitt anförande, av vår betalning för den generella välfärden. Det är nog för min del att det är så. Per sade i sitt inledningsanförande att det på s. 8 står något om statsfinansiella konsekvenser. Det är klart att det får konsekvenser om man tar bort miljarderna från statsfinanserna. Det får konsekvenser för den välfärd som vi vill ha. Svårare än så tycker inte jag att det är. Per diskuterar det på en annan nivå, men för mig är det ganska enkelt. Vi behöver ha pengar för att betala för att kunna upprätthålla nivåerna som också påpekade i a-kassan, sjukförsäkringen, föräldrapenningen och så vidare. 140 PER () replik: har lagt om sin fastighetsskattepolitik. Det är inte fel i den meningen. Som politiskt parti kom vi in i ett sammanhang i det här fallet i den borgerliga regeringen och ärvde en hel del. Sedan har vi fått gå igenom frågorna och göra principiella värderingar. Vi har efter gott förstånd gått igenom område efter område, och vi har funnit att grunderna för fastighetsskatten inte är bra. De är osunda. Jag kanske använde ord som kan vara mer eller mindre ovanliga, men jag försökte ändå förklara dem. Fiskal utilitarism är alltså någon typ av statsnyttosyn där huvudsaken är att pengarna kommer in till statskassan. Jag skulle säga att det är ett väldigt farligt sätt att tänka, och gav uttryck för det när han sade: Vi behöver pengarna. kan väl rimligtvis inte mena att vi behöver pengarna motiverar vilka konstruktioner som helst på skatter. Så kan man inte resonera om man både ska vara ett statsbärande parti, som innehaft regeringsmakten , och dessutom vara med i en majoritet som faktiskt bestämmer skattelagstiftningen i det här landet, liksom även annan lagstiftning. Skattelagstiftningen är ju en form av handling, en form av lagstiftning som kan bedömas utifrån en etiskmoralisk synvinkel. Och har vi hamnat i någon form av konsekvensetik eller utilitarism. Vi behöver pengarna så säg då detta till folk! Säg att vi har fastighetsskatten för vi behöver pengarna. Är det verkligen så? 141 () replik: Ja, det är verkligen så.