prot · GT09143 · 2006-06-16 00:00:00 — Om man bygger ut de dåliga energislagen genom att bygga ut den fossilbaserade elproduktionen och bygga ut kärnkraften, försvårar man inte då för både vindkraftsutbyggnaden och den biobränslebaserade elen? Lägger man ihop alla utbyggnadsplaner som finns tyder det på att regeringen tror att effektiviseringen kommer att misslyckas kapitalt. Det verkar vara så att det planeras för en över huvud taget ökad elproduktion. har vi en hel rad effekthöjningar på kärnkraften som står på tur. Regeringen har redan gett ett par tillstånd. Sedan kan vi titta på detta utifrån . Jag läste det första yttrandet från miljödomstolen noga. Miljödomstolen ville avstyrka eftersom man ansåg att kärnkraft inte hör hemma i ett kretsloppssamhälle, och det uppfyller inte kraven på resurshushållning i . Ändå tillstyrkte regeringen, trots att det är så mycket ny elproduktion på gång. Den produktionen torde knappast behövas, särskilt inte om man tror på de energieffektiviseringsplaner som finns. 49 Statsrådet () replik: Det är inte regeringen som planerar investeringar utan det är företagen som gör det med utgångspunkt i förväntningar. Vi ger tydliga signaler om hur vi vill fasa ut den fossilbaserade energiproduktionen. Det finns en bubbla i . Det är inom den man nu får arbeta. Där finns den sista tilldelningen. När det gäller utsläppsrätter har vi varit tydliga i fråga om inte minst värmeproduktionen och tilldelningen av utsläppsrätter. Den är stramare. Frågan om tilldelning av utsläppsrätter har varit uppe tidigare i debatten i kammaren, och jag vill göra tydligt att det inte är någon utökning. Den högre nivån som finns beror på att fler anläggningar är inne i systemet. Det kan vi se när vi tittar på hur tilldelningen ser ut i enskilda anläggningar. har också fått gott betyg för hur vi sköter frågan. Jag har tidigare talat om kärnkraften i svar till . Här gäller än en gång att det är enskilda företag som söker. Det är alldeles riktigt att miljödomstolen gjorde en noggrann analys och satte frågetecken kring resurshushållningen, bland annat att vatten släpps ut i havet och säkerhetsfrågorna. Vi granskar detta mycket noga. Det gäller också annan lagstiftning, nämligen kärntekniklagen. Vi gjorde en annan bedömning än miljödomstolen när det gäller till exempel resurshushållningen. Det beror till exempel på att vi vill fasa ut kärnkraften. Därför har vi accepterat att man släpper ut vatten i havet på ett sätt som vi inte skulle göra med ett energislag som vi vill ha kvar för mycket . Vi gör en bedömning för varje ansökan enligt gällande lagstiftning i det här fallet och kärntekniklagen. Vi gjorde bedömningen att denna ansökan höll. Det var tillräckligt säkert. Det följer också tidigare bedömningar som vi har gjort. Vi kommer att fortsätta att driva denna politik. Ju bättre vi lyckas med att visa att vi klarar våra energieffektiviseringsmål och våra satsningar på förnybar energi, desto mindre intressant blir det att satsa på till exempel gas- och kärnkraft. 50 (): Jag uppmanades av miljöministern att göra bekant vad som står i överenskommelsen. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, miljöministern, att jag som en enkel oppositionsföreträdare ska behöva idka högläsning för en minister som har hundratals medarbetare på kansliet som skulle kunna författa några rader. Låt mig citera från alliansens överenskommelse, kapitel 2. I inledningen framgår det att vägtrafikens miljöbelastning måste minska och att det är av stor vikt att utveckla bränslen som ersätter de fossila. Vidare står där: vill ge tillverkare och konsumenter incitament att satsa på bränslesnåla fordon och fordon drivna med miljövänliga bränslen. En frivillig överenskommelse mellan och biltillverkarna om kraftigt reducerade CO2-utsläpp för nya fordon har inte lett till vad kommissionen hoppats på. kan mot den bakgrunden inte utesluta att bindande regler måste införas inom EU. Vi vill underlätta för industrin att använda sig av miljövänliga transporter. Därför är det av vikt att stimulera dessa transportslag att använda miljövänliga bränslen såsom etanol, RME, biogas, miljödiesel samt hybridfordon. kan det också bli fråga om bränsleceller och vätgas. För en omställning till ett miljövänligare transportsystem krävs forskning och utveckling, såväl traditionell forskning som om stöd till näringslivets teknikutveckling. Mot den bakgrunden skall vara pådrivande för att miljöanpassa det europeiska transportsystemet. Kombinationen av stora skogsresurser, ett effektivt och modernt jordbruk och en stark fordonsindustri ger stora möjligheter att vara en ledande nation i utvecklingen av förnybara bränslen. Det är självklart att vi inte kommer att avskaffa några styrmedel som leder bort från de här inriktningarna eller målsättningarna. Och vi är rörande överens om många. har miljöministern begärt replik, så jag avvaktar med min avslutning. 51 Statsrådet () replik: Jag får tacka för den uppläsningen. Det gläder mig att det finns allmänna riktlinjer för att fortsätta en positiv politik. Däremot fick vi inga klara besked om de exakta styrmedlen. Då vill jag konstatera att blev oerhört orolig för att en miljöpartistisk företrädare hade andats om att något styrmedel skulle kunna ändras på någon punkt och att det skapar en oerhörd oro för vad som skulle kunna hända. Det är då en överdriven oro, om tycker att de här allmänna riktlinjerna ska göra att alla känner sig alldeles lugna. 52 () replik: De här riktlinjerna är inte så särskilt allmänna. De exakta styrmedlen, som vi ser fungerar, bör naturligtvis vara kvar om de går i den riktning som vi har sagt. En del behöver utvecklas och utvärderas och kanske bli ännu mer effektiva och tydliga. De som är inom de branscher biltillverkare, bränsledistributörer, bränsletillverkare som sysslar med förnybara bränslen och bilar som drivs med sådana kan vara helt lugna för att alliansen kommer att driva en offensiv och effektiv politik för att transporterna ska kunna ställas om långvarigt till ett mer miljöanpassat framförande. Jag vill avsluta med att tacka miljöministern för den här fyraårsperioden. Hon kanske inte har suttit alla fyra åren? Jo, det har hon! Ja, jag är lika uppmärksam som miljöministern, som gav mig fel förnamn. Av en liten titt på talarlistan framgår det vad jag heter. Tack, miljöministern! Jag har mycket uppskattat dina framföranden i kammaren. Du är mycket kunnig, engagerad och öppen för resonemang. Först , efter viss fostran i , har du börjat använda dig av begrepp som högeralliansen och blivit mer polemiskt politisk. Annars finns det väldigt många gemensamma uppgifter och uppdrag, som miljö- och jordbruksutskottet och jag vill att vi ska genomföra över blockgränserna när det gäller miljöområdet. Det handlar om våra barns och barnbarns framtid, och det får inte vara några kortsiktiga lösningar. En riktigt trevlig sommar vill jag önska miljöminister . 53 Statsrådet () replik: Jag får tacka för de vänliga orden och be om ursäkt. Jag har uppfattat att jag har sagt rätt namn. Låt mig då säga att jag ändå känner en oro, inte minst mot bakgrund av första inlägg, där han sade väldigt tydligt när det gällde (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Repliken gäller .) Dock när det gäller den gemensamma borgerliga politiken, kostnadseffektiva lösningar och om man vill gå före i , kan då också intyga att hela alliansen verkligen vill gå före? Det innebär att man ibland också måste satsa på det som är något dyrare och kanske måste satsa på investeringar, som det har uttryckts tvivel om. Där finns det olika syn på investeringar och på roll när det gäller att gå före som har betydelse för hur mycket man är beredd att satsa på förnybara drivmedel och miljöbilar. 54 () replik: Det var ju en ganska oprecis och svepande fråga, som jag har svårt att se hur man ska svara på. Det är klart att har enorma fördelar, vilket också framgick här, naturgivna fördelar, av att producera bränslen. Det finns många företag som ligger i framkant, som exporterar sitt kunnande och som vill vara en aktör på den globala marknaden, och som är det i allt större utsträckning. Vi har en bilindustri som är i framkant. Därmed finns unika förutsättningar för att kan gå före. Det är också en självklarhet utifrån affärsmässiga principer att de svenska företagen vill vara i framkant och vill gå före och därmed kapa åt sig rejäla marknadsandelar och bli en aktiv aktör i den utveckling som av nödvändighet måste komma runtom i världen. Låt mig förnya min sommarhälsning till miljöministern och hela hennes kansli. 55 (): I mitt anförande skilde jag en del på vad som är åtgärder, sådana saker som vi tycker att olika personer och företag bör göra ute i samhället, och de politiska styrmedlen som gör att de här sakerna händer i verkligheten. När jag lyssnade på uppläsning av vad de borgerliga partierna tillsammans vill göra slog det mig att det är väldigt mycket av vad man tycker ska hända ute i samhället, och inte de konkreta styrmedlen. När styrmedel nämns handlar det mycket om att skapa incitament för dem, men hur skapar man dessa incitament? Där kanske det finns väldigt olika åsikter. Vi får inte reda på hur det blir med kilometerskatten, registreringsskatt på extremt bränsletörstiga fordon, fortsatt utveckling på miljöskatteområdet och så vidare. Men en sak som är väldigt positiv och spännande är att ni nu säger att ni inte vill ta bort de styrmedel som har införts den här mandatperioden och som ni har varit så starkt emot. Genom att jag jobbar mycket med budgetförhandlingar läser jag noga era budgetmotioner, och där kritiserar ni samtliga partier den gröna skatteväxlingen. Man kan alltid kritisera utformningen, men ni kommer ju aldrig med några andra förslag. Vi ser aldrig hur ni ens som enskilda partier vill att den ska se ut. Jag är då ganska glad för att vi tre partier tillsammans har haft det politiska modet, och det politiska ledarskapet, att genomföra också sådant som har varit kontroversiellt. Tack för det samarbetet den här mandatperioden, ! 56 () replik: efterlyste mer exakta styrmedel och nämnde som exempel att man här inte får reda på hur vi ska göra med kilometerskatten, koldioxidbaserad fordonsskatt och en sak till. Jag noterar bara att det på de punkterna inte finns något gemensamt förslag från regeringsunderlaget. Det är dels saker som parti driver, dels saker som än så länge är på utrednings- och remisstadiet. Inte heller från regeringen har vi alltså några besked på de punkterna. 57 () replik: Vi kan åtminstone säga att vi i de tre partierna är överens om att fortsätta den gröna skatteväxlingen, för det avtalet sträcker sig in i nästa mandatperiod. Vi är inte klara med de 30 miljarderna . När det gäller enighet eller inte, konstaterar jag att det inte ens i de enskilda partiernas budgetmotioner har funnits verksamma förslag när det gäller den gröna skatteväxlingen, inte ens inom vart och ett av partierna. talade så fantastiskt bra och väldigt insatt om marknadsekonomiska styrmedel, men inte ens , som ibland skryter om att vara det första partiet som har börjat prata om ekonomiska styrmedel, har kunnat lägga ett eget förslag. Om inte vart och ett av partierna kan lägga förslag, desto svårare blir det för alla fyra att komma överens. Jag tror att det här steget att acceptera de styrmedel som vi har infört trots att ni har varit så mycket emot dem kanske kan leda till steg 2, där ni själva går vidare med ert samarbete och föreslår ekonomiska styrmedel. Den här omsvängningen kanske fortsätter. Nästa omsvängning kanske blir när det gäller trängselskatten. Den tror jag kommer att bli väldigt populär bland borgerliga väljare. För den borgerliga väljaren borde det vara än mer rätt och riktigt att använda marknadsekonomiska styrmedel. Så jag väntar på omsvängningen där också, särskilt framåt hösten när bilköerna i kommer att öka. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 4 § Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU20 Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010 (skr. 2005/06:88). 58 (): Jag ska försöka introducera det här betänkandet som vi ska debattera. Det är miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 20. Det handlar om ekologisk produktion och konsumtion, mål och inriktning . I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse med samma rubricering men också fyra följdmotioner med 21 yrkanden. Jag ska också här nämna att i betänkandet finns det tolv reservationer. Utöver detta behandlas fem motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . 1994 antogs målet om att av den odlade åkerarealen skulle vara ekologiskt odlad fram . Det målet uppnåddes 1999, och togs nya mål. skulle vara ekologiskt odlad . Dessutom skulle av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm finnas i ekologisk produktion. fick i uppdrag att lämna förslag till nya mål för ekologisk produktion . I skrivelsen har regeringen de förslagen som utgångspunkt för sitt ställningstagande. Detta kommer dagens debattörer att återkomma till. Jag vill bara här, herr talman, berätta för åhörare och tv-tittare, som ägnar åt att följa denna debatt, att ekologiskt jordbruk innebär odling och djurhållning där man strävar efter miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Om produktionen är certifierad har man rätt att benämna den ekologisk. Ekologisk produktion är dessutom ett medel i arbetet med att nå flera av våra miljökvalitetsmål som till exempel ett rikt odlingslandskap och giftfri miljö. Med detta, herr talman, föreslår jag att vi startar debatten. 59 (): Först av allt vill jag konstatera, med tanke på kammarens inskränkta möjligheter att genomföra voteringar och röstningar, att jag inte kommer att yrka på någon reservation. Vi moderater står givetvis bakom de reservationer som vi har anfört. Det här är en skrivelse, precis som sade, med fyra följdmotioner. Rent allmänt vill jag säga att vi från moderat håll är oerhört angelägna om att vi ska ha en mångfald och att vi ska ha en fungerande marknadsekonomi. Det fina med mångfalden är att den har förmågan att ge impulser till olika grenar. Jag vill påstå att just ekologisk odling har givit många impulser till den så kallade konventionella odlingen. Det är ofta väldigt engagerade människor som driver nya linjer, och den korsbefruktningen är bra för alla parter. Dessutom har den ekologiska odlingen en betydande andel av den svenska åkerarealen och produktionsarealen när det gäller öppen mark. Det har kommit till av till väldigt stor del egen kraft, påstår jag. Därför är det också intressant att kunna konstatera att den ekologiska odlingen tillsammans med den konventionella odlingen går sida vid sida och hand i hand. Som jag sade inledningsvis är vi moderater väldigt angelägna om att ha en fungerande marknad. Det är därför som vi har motsatt oss de stöd som man har riktat till den ekologiska odlingen. Erfarenheterna visar faktiskt att den ekologiska odlingen kan stå på egna ben. Då är det onödigt att belasta skattebetalarna med den avgiften. All erfarenhet visar att politiskt klåfingreri och politisk inblandning undergräver marknadsekonomin när man ger sig in och rör i den. I det här betänkandet blir det väldigt tydligt hur man kan gå in och röra till det, som jag ser det. Den politiska blåögdhet som jag påstår att majoriteten har i det här fallet kan få oönskade konsekvenser, eller? Jag vill därför uppmana majoriteten att fundera över vilka effekter det här egentligen kan få. Min fråga är om man vill bortse från marknadsekonomin. På s. 13 i betänkandet säger man följande: En ökad certifierad ekologisk produktion innebär inte nödvändigtvis att det finns avsättning för produkterna på marknaden. Det skulle lika gärna kunna vara skrivet på den gamla sovjettiden. Det handlar bara om att producera, men om det finns någon avsättning är ointressant. Då blir den naturliga frågan: Vad ska man göra med det som inte kan avsättas på marknaden? Man ifrågasätter också det kommunala självstyret när man ger sig in och ska reglera den offentliga konsumtionen av ekologiskt producerade produkter. Dessutom vill man ge sig in och detaljreglera animalieproduktionen längre fram. Låt oss gå tillbaka och fundera lite grann på vad förslaget de facto innebär. Man säger att man ska öka den certifierade ekologiska produktionen till . Totalt sett är det som är ekologiskt odlad, men av dem är det som är certifierade. Det blir alltså av åkerarealen. Man ska alltså ha certifierad. Vad innebär det? Det är en tredubbling av marken, eftersom det är . Dessutom, om relationen certifierad i förhållande till den totala ekologiskt odlade arealen håller i sig, skulle det innebära att den ekologiskt odlade skulle utgöra av åkerarealen på blott . Jag är inte säker på att förslagsställarna har funderat igenom om detta över huvud taget är möjligt. Sedan kan man fundera på när detaljmålen för animalieproduktionen kommer. Det skulle vara intressant att få reda på det här . Man nöjer sig inte med detta, utan man ger sig i kast med att i den offentliga sektorn, där kommunsektorn är den ojämförligt största delen, ska konsumtionen av ekologiskt producerade livsmedel vara . Då frågar jag: På vilket sätt ska ni hantera detta utan att ge er på det kommunala självstyret? På vilket sätt ska ni hantera det? Avslutningsvis, herr talman, tycker vi från moderat håll att när vi nu är en del av även samarbetsmässigt, i den europeiska gemenskapen, det då är viktigt att vi också ser till att vi får gemensamma regler för den ekologiska certifieringen för alla 25 länderna så att rörligheten för dessa varor inte hindras av att vi har olika regler. Det tycker vi är en viktig frihandelsfråga inom ramen för EU. 60 (): Ekologisk produktion har många fördelar, många miljöfördelar dessutom, mindre kemikalier och ett produktionssätt som på många sätt gynnar den biologiska mångfalden. Det finns givetvis andra produktionsformer som också gynnar miljön, en hållbar produktion och ett hållbart miljötänkande. Det behöver inte alltid vara ekologiskt certifierat. Men många människor efterfrågar just ekologiska produkter, varför märkning är A och O. Det borde vara en marknadsmässig fördel och dessutom öka möjligheten att ta ut ett högre pris. Vi liberaler tror som bekant på marknadsekonomin. Trots de fördelar som ekologisk produktion och ekologiska produkter kan innebära ställer vi oss tveksamma till att ha politiska mål för olika produktionsformer. Det är inte politiker som ska besluta vilka produkter vi bör äta, utan det är upplysta konsumenter som har detta val. Vi tycker därför inte att produktionsformen i sig ska särbehandlas genom statliga stöd vare sig till produktion eller till konsumtion. Som konsumenter har vi däremot olika bevekelsegrunder för våra val. Kvaliteten är en personlig sådan alltifrån smak, lukt och utseende till den producent vi vill gynna och den produktionsmetod vi tror på, men också vilket land vi känner att vi vill gynna. En annan bevekelsegrund för många konsumenter är givetvis priset. Vi har i ett kontrollsystem som slår vakt om att våra livsmedel är godkända. Vi från liberalerna tycker att man i stället ska ha miljömål i jordbruket. Detta miljömål kan faktiskt gynna, och det kommer det också att göra, den ekologiska odlingen. Då blir det en konsumentdriven ökning av odlingen, och det är någonting som blir långsiktigt hållbart. Här borde man också kunna koppla på kraven på miljönytta och sätta fokus på miljöersättningar i det kommande landsbygdsprogrammet. Vi liberaler tror på konsumentmakten. Vi tror också på kunskapsmakten. Det är viktigt att i detta sammanhang också lyfta fram möjligheterna för kommuner och landsting att tillåtas ställa miljökrav inom ramen för offentlig upphandling. Här kommer det att krävas ytterligare dialog och klargörande. Jag har i många sammanhang från talarstolen fört fram vikten av att uppmuntra de insatser som görs exempelvis inom Greppa näringen och Odling i balans. Jag tycker att det är värt att påminna om det också här . Vi konsumenter har makten att få alltfler livsmedelsproducenter att framställa sina produkter på ett miljömässigt hållbart sätt. Det är vi som kan ställa de kraven. Vi politiker har makten att styra i en miljövänligare riktning genom ett proaktivt arbete med miljömålen. Jag står givetvis bakom samtliga folkpartireservationer, men för tids vinnande i kammaren yrkar jag inte bifall till någon. Jag vill i detta sammanhang passa på att skicka med en hälsning till er alla. Detta är min sista debatt under den här mandatperioden, och jag vill ta tillfället att tacka er alla, både utskottsledamöter och personal i miljö- och jordbruksutskottet. Jag har verkligen trivts otroligt bra tillsammans med er och känt en samhörighet. Med detta vill jag tillönska er alla en riktigt skön sommar! 61 (): Ha det riktigt skönt själv! Du är en härlig person att samarbeta med i utskottet. står bakom inriktningen i skrivelsen Ekologisk produktion och konsumtion Mål och inriktning till 2010. Vi står bakom de målsättningar och det angreppssätt den innehåller. Vi har några reservationer, eftersom också en del motionsyrkanden behandlas, som jag står bakom, men jag avstår från att yrka bifall till någon av dem. Jag tror att det är viktigt att ha målsättningar för ekologisk produktion, på samma sätt som vi ofta har andra mål som är miljöinriktade, och att offentlig upphandling används som en motor för att få loss marknaden. Då kommer också marknaden att följa efter. Det skapas behov, det skapas producenter och det skapas mötesplatser. På samma sätt som miljöbilsupphandling och tjänstebilsregler har gynnat den fantastiska utveckling som vi nu ser där tror vi att detta behövs på det här området också. Det är dock viktigt att man i upphandlingen tolkar upphandlingsreglerna på ett sätt som gör att det också går att handla svenskt eller närproducerat, om inte annat. Det är ju inte mycket vunnet ur miljöhänseende om hyllorna i skolmatsalar och äldreboenden fylls med sådant som är ekologiskt producerat men importerat. Det är kanske en liten svaghet i skrivelsen: att man inte riktigt arbetar med de frågorna eller pekar på hur man ska lösa den delen. Om en ökad import blir konsekvensen minskar ju möjligheterna att göra insatser för det svenska öppna landskapet. Det forskas ju en del runt den ekologiska produktionen. Det finns många spännande och intressanta forskningsresultat, även om en del är lite motsägelsefulla. har det kommit fram resultat som visar att de nyttiga omega-3-fettsyrorna är fint företrädda och att den ekologiska produktionen har fördelar även ur det perspektivet. Vi har också sett hur mycket bättre myllret i markerna, den biologiska mångfalden och jordens sammansättning är liksom hur man kan hejda läckaget av kväve, fosfor och växtskyddsmedel till vatten genom att ha ekologisk produktion. Här är det viktigt med fortsatt forskning och utveckling. Allt är inte gjort, och en del resultat är fortfarande osäkra. Vi behöver mer forskning och utveckling. För att detta ska lyckas tror jag att det är viktigt att man, liksom på många andra områden inom småföretagsamheten och inom jordbrukspolitiken, börjar kika rejält på regelverket så att det sker förenklingar, så att det också går att kombinera olika typer av jordbruk ekologiskt, konventionellt och så vidare i en omställningsprocess. Här behöver vi också arbeta inom EU för att förenkla och förtydliga regelverket. När det gäller EU är det oerhört viktigt och jag tror att regeringen är medveten om det; jag tycker att det har framgått i frågestunder och så vidare att man är stenhård på att den kommande EU-märkningen av ekologisk produktion inte inskränker möjligheterna för svensk miljömärkning och ekologisk märkning att förmedla sina mervärden och tala om att man går vidare och har strängare krav. Svenskt jordbruk är världsledande när det gäller miljö- och djurskyddshänsyn. Därför får vi inte på något sätt ställa de här olika produktionsformerna mot varandra.