prot · GT0987 · 2006-03-15 00:00:00 — Där konstaterar man väldigt tydligt: Våra beräkningar visar att betydligt fler öppna förskolor har lagts ned än vad som motsvaras av målgruppens minskning. De konstaterar dessutom att det är en väldigt osäker besparing. Det man sparar genom att skära ned på öppna förskolan förlorar man i andra änden. Varför är ni inte beredda att stärka öppna förskolan? Det finns tydliga förslag på det i betänkandet, men ni avstyrker samtliga motioner. 227 () replik: Jag fick fortfarande inte riktigt svar på hur det blir med två så vitt skilda strävanden som att ha en barnomsorg som handlar om omsorg och lek och inte ska vara en egen skolform kontra att det ska vara ett tydligt första steg i skolväsendet med mål att uppnå det, som är er synpunkt. Men vi lämnar det för ett slag. var det personalens engagemang som stod i topp, men barngruppernas storlek kom tvåa. Det är jätteviktigt. Jag har själv inte tagit del av att det skulle ha blivit sämre. Jag har följt utvecklingen i min kommun, och där har det inte blivit sämre, utan man har anställt fler och kunnat minska barngruppernas storlek. Det är bara första året av den här förskolesatsningen som har hunnit ta slut och kunnat utvärderas. kommer det 2 miljarder till , något som förmodligen kommer att ge ännu lite större effekt. Apropå den öppna förskolan har jag inget emot att den öppna förskolan stärks, men det kanske inte är den enda lösningen. Det finns olika lösningar att tillgodose behoven, till exempel familjecentraler och dylikt. 228 () replik: Jag skulle kunna säga tack till för en historieberättelse, men jag hade hellre sett att jag hade fått veta lite mer om vad Socialdemokraterna har för visioner med den svenska förskolan. pratar gärna om den spretiga alliansen. Vi tycker lite olika, vi är fyra olika partier. Men i utbildningshänseende skulle jag inte prata så mycket om vänsterkartellen, som inte ens en gång kan lägga fram förslag till en efterlängtad skollag. Där har ni mera att svara på än vad vi har i fråga om samarbete. Era problem är större än våra. Jag har en fråga. Genom forskning har vi lärt oss att barn är som mest mottagliga för språkträning i åldrarna . Därför har vi lagt fram ett förslag om att utöka den allmänna förskolan till att omfatta även treåringar. Då skulle jag vilja fråga : Varför säger ni nej till detta förslag? 229 () replik: Nej, jag ser inga principiella skäl att inte göra förskolan tillgänglig för även treåringar. Det handlar i så fall om ekonomi. Det skulle jag mycket väl kunna tänka mig, om jag får svara för mig själv, . Däremot är det viktigt att värna om förskolans särart, att det är en balans mellan omsorg och pedagogik. Jag tror inte på att göra en skolifiering av förskolan och att sätta treåringar på skolbänken, som man gör i andra delar av världen. Jag tror att det är viktigt att hålla den här balansen. Jag tror inte att det är farligt att lära sig saker i förskolan. Jag är inte rädd för en sådan utveckling, men jag tror att det är viktigt att behålla förskolans särart, balansen mellan lärande och omsorg. 230 () replik: Det var intressant. Då är vi nästan överens. Jag har hört gång på gång säga att vi vill sätta treåringar på skolbänken, och det är faktiskt rätt så löjligt. Det jag pratar om är samma sak som man gör hemma med sina barn. Man lär dem att rimma, lär dem ramsor, man läser sagor och man lär dem färger. Så har jag gjort som mamma. Jag har inte satt mina barn på skolbänken, men jag har väl tränat dem inför det som kommer i skolan. Det är det jag menar. Jag menar verkligen inte att vi ska hålla på och lära dem saker . Det är som vanligt propaganda från Socialdemokraterna för att göra våra förslag mindre attraktiva. 231 () replik: Jag har inte sagt att jag tror att du menar det. Jag tror att vi ligger ganska nära varandra. Men jag tror att det är viktigt att slå vakt om förskolan så att den inte utvecklas åt det hållet. När man börjar med individuella utvecklingsplaner för ett- till treåringar är det en risk att man övertar skolans sätt att arbeta med barnen, och det tror jag inte är bra. Man ska inte på det sättet följa upp och så att säga stämpla varje barn. Man ska självklart följa upp genom utvecklingssamtal med jämna mellanrum men inte med skolan som modell, utan man ska behålla förskolans särart, balansen mellan omsorg och lärande. 232 (): Vi anser att det är viktigt med mångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det som passar den ena familjen passar inte den andra. Därför ska föräldrar ha rätt att fritt få välja barnomsorg. Det är en väldigt viktig del i barnomsorgspolitik. Det ska finnas kooperativ barnomsorg, det ska finnas och privat barnomsorg, dagmammor och så vidare. Är det så konstigt att föreställa sig att barn är olika och kräver olika lösningar? Vi vuxna är olika, och vi skulle aldrig acceptera att bara ha ett alternativ att välja på. Vi kräver att vi ska ha flera. Svensk förskola har mer eller mindre tagit monopol på verksamheten genom maxtaxan. Det har visat sig att i många kommuner där föräldrar går till kommunen för att få råd och tips om förskolan presenteras oftast bara ett alternativ, den kommunala förskolan. Man tiger helt enkelt ihjäl de övriga alternativ som finns. Jag har stött på alltför många sådana exempel runtom i landet. Det man ofta glömmer är att mångfalden inom både förskolan och , och för den delen inom gymnasieskolan, gör att kvaliteten ökar inom verksamheten totalt. Den fristående förskolan är ett viktigt alternativ till den kommunala barnomsorgen. Det bidrar med sin speciella pedagogik, till exempel . Gruppstorlekar har man varit inne på tidigare här. Man börjar äntligen så smått prata om barngruppernas storlek och inte antal lärare per grupp, som man har gjort under så otroligt . Det kunde vara ganska stora barngrupper, men man löste det genom att sätta in en till lärare, och då blev genomsnittet mindre. är man på väg bort ifrån den diskussionen, och det tycker jag är bra. Det är naturligtvis omöjligt att säga vad som är lagom gruppstorlek inom förskolan, men både och all expertis säger ungefär samma sak. Det ska inte vara mer än ungefär 1315 barn per grupp om våra barn ska få en möjlighet att utvecklas på ett optimalt sätt. De allra yngsta barnen ska ha ännu mindre grupper, cirka tio per grupp. Där är all expertis överens. Men ute i verkligheten, ute i kommunerna, är grupperna mycket större. Det tycker jag är tråkigt. Allt det jag pratar om borde vara en självklarhet, men ändå prioriterar inte kommunerna våra barn på ett optimalt sätt. är det här en personalfråga. Om våra förskollärare ska kunna utföra ett bra jobb och hinna tillgodose barnens behov krävs mindre grupper. vill att regeringen ges i uppdrag att utarbeta nationella riktlinjer för barngruppernas storlek utifrån gruppernas ålderssammansättning och barnens särskilda behov. Jag kan hålla med fullt ut när hon pratar om att förskolan alltmer blir lik skolan. Det är någonting som vi i har påpekat ett antal gånger. Det finns faktiskt ingen forskning som säger att barn klarar sig bättre genom att man börjar förskolan tidigt eller att man börjar med den pedagogiska verksamheten . Jag vill se den forskning som kan bevisa att så är fallet. Jag tycker att det är alltför många politiker som hänvisar till att vi ska ha en bra pedagogik i förskolan, och det är naturligtvis självklart, men att säga att man närmar sig skolans verksamhet är fullkomligt livsfarligt. Jag brukar hänvisa till en finsk forskare, ni kanske har hört talas om honom. Han är hjärnforskare, numera . Han framhåller leken framför den pedagogiska verksamheten. Med sin forskning kan han de facto bevisa att barn som leker med kottar och pinnar ute i skogen utvecklas snabbare än barn som finns i den pedagogiska verksamheten inom förskolan. Han går väldigt långt i sin forskning och säger att han vill skjuta upp grundskolestarten så långt som möjligt. Jag blir lite förvånad när jag hör säga att förskolan är på rätt väg. Jag tycker att jag kan bevisa att det finns hur många frågetecken som helst. Vi pratar om stressen, vi pratar om den höga ljudnivån, och vi pratar om de stora barngrupperna som ni har varit inne på här. Jag har väldigt svårt att se hur man då kan säga att vi är på rätt väg. Jag tror att man får vara lite mer ödmjuk i den debatten. När det gäller barnomsorgsgarantin vill jag säga några ord. Enligt skollagen ska kommunerna erbjuda plats inom barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål, som det heter, det vill säga inom tre . Det finns dock inga sanktionsmöjligheter mot de kommuner som misslyckas med att uppfylla barnomsorgsgarantin. vill att barnomsorgsgarantin blir en garanti på riktigt. Det är oacceptabelt att människor tvingas tacka nej till arbete för att kommunen inte erbjuder barnomsorgsplats . Vi kommer att driva på för att barnomsorgsgarantin utvecklas så att föräldrar som inte får förskoleplats ska få skadestånd från kommunen. Vi tycker att det är en central fråga. Det finns även där, som ni säkert vet, ett antal exempel ute i landet där man väntar och väntar, men ingenting händer. Inom kommer vi att försöka driva den frågan så gott det går. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 18 och reservation 30. 233 (): Det är troligen mitt eget fel att det har blivit en miss. Jag har på mig, så jag ska försöka prata ganska fort. Var finns de politiska konflikterna inom förskolans område? Jag har försökt att titta på en del av reservationerna och tar några axplock för att visa var konflikterna finns. Jag tar tre exempel. Det finns skillnader när det gäller synen på målsättningen i förskolan, där och kanske också vill, som jag ser det, skolifiera förskolan. Införande av mål att uppnå kan inte tolkas på annat sätt. Om jag fattar det hela rätt menar att omsorgsbegreppet är det viktigaste och motsätter sig tankarna om förskolan som egen skolform. Jag och menar att genom att göra förskolan till en egen skolform kan vi tydliggöra det speciella som finns inom förskolan, där naturligtvis lek i olika former ska utgöra en viktig del. menar att läroplanen för förskolan ska få samma skrivningar som läroplanen för beträffande beskrivningen av samhällets värdegrund. Jag kan se att det väl inte finns något annat parti som stöder i den här frågan. Jag och menar att det borde vara läroplan som skulle anpassas till förskolans. Naturligtvis är det oerhört viktigt att betona värdegrundsarbetet i förskolans arbete. Här gjorde en utmärkt beskrivning. En tredje fråga är att i vad jag kallar den heliga valfrihetens namn vill de borgerliga partierna tillsammans med införa en fri etableringsrätt för förskoleverksamhet. Det kopplar man till en skyldighet för kommunerna att lämna bidrag. Jag tror och menar att det avsevärt skulle försvåra kommunernas möjligheter att planera och finansiera förskoleverksamheten. Jag är lite förvånad över att inte finns med i reservationen 43, men det får vi väl ta i särskild ordning. har ett antal reservationer där vi lyfter fram frågor om behovet av tydliggörande av kvalitetsredovisningar och om vikten av att närhetsprincipen kan utformas så att barnperspektivet blir tydligt. Vi pekar också på förslag som kan skapa möjligheter för föräldrar att endast behöva ställa sig i en förskolekö. För tids vinnande yrkar jag dock bifall endast till reservation 37 under punkt 31. I ett särskilt yttrande för vi ett resonemang om skolbarnomsorgen, som inte har tagits upp här. Jämfört med övriga barnomsorgsformer är skolbarnomsorgen för 1012-åringar dåligt utbyggd. Det är viktigt, tycker jag, att kommunerna är medvetna om sitt ansvar för denna åldersgrupp. Skolbarnomsorgen för 1012-åringar ska ingå i det så kallade skolsystemet. Den ska enligt skollagen komplettera skolan och erbjuda barnen meningsfull fritid och stöd till utveckling. Jag som vänsterpartist anser att det ur flera perspektiv är olyckligt att barn i åldrarna inte omfattas av rätten till fritidshem. Till slut på dessa mina korta ska jag seriöst peka på några av de utmaningar som vi står inför, några frågeställningar som har varit uppe i den här debatten. Ska vi ha riktade statsbidrag? Hur ska vi i så fall utforma dem? Vilken form av styrning ska vi ha för att säkerställa att barngruppernas storlek minskar och personaltätheten ökar? Hur klarar vi att få fram tillräckligt med välutbildad personal? Hur kan vi agera för att det ska bli fler män i förskolan? Hur arbetar vi för att förskolans läroplan ska få än större genomslag? Och hur tydliggör vi kommunernas ansvar för att ordna barnomsorg när föräldrarna har obekväm arbetstid? Förskolan har blivit en självklar del av den generella välfärden. Men förskolan står ständigt inför nya utmaningar. Min och förhoppning är att förskolan ska fortsätta att vara en högt prioriterad fråga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2005/06:92 Försöksverksamhet med komplement till färdtjänst 2005/06:93 Samarbete med Specialdomstolen för /06:117 Skydd för barn genom registrering av förmyndare i vägtrafikregistret, m.m. 2005/06:119 Förlängning av försöksverksamheten med snabbare handläggning av brottmål 2005/06:122 Bötesbelopp 2005/06:135 Elektronisk ingivning till 2005/06:137 Ändringar i säkerhetsskyddslagen m.m. 2005/06:138 Personsäkerhet 2005/06:147 Lag om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher 2005/06:156 Sekretess i Skrivelser 2005/06:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. 2005/06:82 Redogörelse för verksamheten inom 18 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:301 av ()till finansminister kring skogskonton och skogsskadekonton 2005/06:302 av ()till statsrådet förberedelser för en framtida pandemi 2005/06:303 av ()till utbildnings- och kulturminister för i /06:304 av ()till utbildnings- och kulturminister för studenter på universitet och högskolor 2005/06:305 av ()till statsrådet barndom 2005/06:306 av ()till statsrådet av statlig myndighetsverksamhet Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1203 av ()till finansminister för friskvård för enskilda företagare 2005/06:1204 av ()till statsrådet 2005/06:1205 av ()till statsrådet 2005/06:1206 av ()till statsrådet 2005/06:1207 av ()till statsrådet 2005/06:1208 av ()till statsrådet 2005/06:1209 av ()till näringsminister i statliga bolag 2005/06:1210 av ()till statsrådet till telefoni via det fasta nätet 2005/06:1211 av ()till statsrådet 2005/06:1212 av ()till jordbruksminister för veterinära besiktningar 2005/06:1213 av ()till samhällsbyggnadsminister villkor vid ombildning av bostadsrätter 2005/06:1214 av ()till utrikesminister i enpartistater 2005/06:1215 av ()till statsrådet Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2005/06:1113 av ()till utbildnings- och kulturminister villkor i beslut om sändningstillstånd 2005/06:1141 av ()till utbildnings- och kulturminister ansvar för konstutställning i 2005/06:1142 av ()till utbildnings- och kulturminister lokala kanaler 2005/06:1143 av ()till jordbruksminister effekter för fjäderfäproducenterna 2005/06:1144 av ()till justitieminister mot kvinnor 2005/06:1145 av ()till justitieminister om kriminella elever i skolan 2005/06:1147 av ()till statsrådet av havsmiljöarbetet 2005/06:1148 av de ()till finansminister skattskyldighet 2005/06:1149 av ()till jordbruksminister djurskyddskrav för minkuppfödning 2005/06:1150 av i (s)till justitieminister /06:1151 av ()till finansminister av slutsatser /06:1152 av ()till socialminister samarbete om kompetensbevis för kranförare 2005/06:1154 av ()till statsrådet av fosterhemsfamiljer 2005/06:1155 av ()till jordbruksminister och svenskt fiske vid 2005/06:1156 av ()till näringsminister i statliga bolag 2005/06:1157 av ()till samhällsbyggnadsminister till förnybar energikälla 2005/06:1158 av ()till finansminister 2005/06:1159 av ()till utbildnings- och kulturminister vid 2005/06:1160 av ()till statsrådet i förskolan 2005/06:1161 av ()till samhällsbyggnadsminister för elöverkänsliga 2005/06:1162 av Axel Darvik (fp)till statsrådet studenter som inte syns i statistiken 2005/06:1163 av ()till statsrådet prisers effekter på arbetsmarknaden /06:1164 av ()till statsrådet samverkan för lägre priser på 2005/06:1165 av ()till statsrådet ansvar för SJ:s tågtrafik i /06:1166 av ()till statsrådet priser och barnfamiljerna 2005/06:1167 av ()till statsrådet av SJ:s prissättning 2005/06:1168 av ()till statsrådet priser och studenters resande /06:1169 av ()till statsrådet monopol på 2005/06:1170 av ()till justitieminister över överförmyndare 2005/06:1171 av ()till statsrådet som bedriver lotterier 2005/06:1172 av ()till statsrådet kvinnors skydd mot mäns våld 2005/06:1173 av ()till jordbruksminister av sjukdomar bland hemlösa katter 2005/06:1174 av ()till jordbruksminister 2005/06:1175 av ()till justitieminister 2005/06:1176 av ()till statsrådet av försäkringsläkare 2005/06:1177 av ()till finansminister skatteregler för hela den ideella sektorn 2005/06:1178 av ()till statsrådet 2005/06:1179 av ()till statsrådet av folksagor för integration 2005/06:1180 av ()till samhällsbyggnadsminister för kvarlevande att bo kvar i sin hyresrätt 2005/06:1181 av ()till samhällsbyggnadsminister som förhindras nyttja hembud Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 27 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 68 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 110 (delvis), av talmannen därefter till och med 13 § anf. 149 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 189 (delvis), av talmannen därefter till och med 16 § anf. 212 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.