prot · GU0947 · 2006-12-22 00:00:00 — 1 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i , att () avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet och att () avsagt sig uppdraget som suppleant i svenska delegation . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott och svenska delegation vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som suppleant i justitieutskottet och som suppleant i arbetsmarknadsutskottet och svenska delegation . vice talmannen förklarade valda till suppleant i justitieutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () suppleant i svenska delegation () 4 § Anmälan om promemoria om regeringsskiftet efter valet vice talmannen anmälde en från kammarsekreteraren inkommen promemoria om regeringsskiftet efter valet . Promemorian lades till handlingarna samt fogades som bilaga till detta protokoll. 5 § Svar på interpellation 2006/07:113 om den kommunala kostnadsutjämningen 1 Statsrådet (): har frågat mig följande: 1.Är det statsrådets avsikt att verka för de förändringar som utredningen av den kommunalekonomiska utjämningen (SOU 2006:84) föreslår om förändrad kostnadsutjämning, och när kan förändringarna i så fall ske? 2.Avser statsrådet att förändra kostnadsutjämningen på ett sätt som förenklar kommunernas långsiktiga ekonomiska planering? 3.Avser statsrådet att låta lokalkostnader bli en faktor som inkluderas i kostnadsutjämningen? Kostnadsutjämningen ska utjämna strukturella kostnadsskillnader mellan kommuner och mellan landsting i syfte att, tillsammans med inkomstutjämningen, skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamheten. Enligt direktiven till uppföljning av utjämningssystemet ingår att analysera om det finns strukturella skillnader som inte beaktas i kostnadsutjämningen. Bland annat bör analyser av om skillnader i kommunernas och landstingens lönenivåer är strukturellt betingade och den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn prioriteras. Utredningen har i sitt delbetänkande föreslagit att en kostnadsutjämning för strukturellt betingade löneskillnader för anställda i kommuner och landsting införs . Utredningen föreslår vidare att en revidering av utjämningen för skillnader i byggkostnader införs . Mitt svar på den första frågan är att utredaren har övertygats om att de löneskillnader som finns mellan kommuner och mellan landsting i relativt hög utsträckning kan förklaras av strukturellt betingade faktorer. Utredaren föreslår därför att en utjämning för strukturellt betingade löneskillnader införs. Han konstaterar också att byggkostnadsfaktorn bör revideras. Delbetänkandet är nu ute på en bred remiss, bland annat till samtliga kommuner och landsting. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning till de förslag utredaren har lagt fram. Den andra frågan som tas upp har inte behandlats i utredningens delbetänkande; frågan ingår inte heller i direktiven. utredningar har haft uppgiften att föreslå förenklingar i systemet. Sådana har också genomförts men det är tveksamt om dessa förändringar förenklat kommunernas långsiktiga ekonomiska planering i någon större omfattning. Att göra sådana förenklande systemförändringar kan i praktiken bli en avvägning mellan å ena sidan stabilitet i bidrag eller avgift mellan åren i kostnadsutjämningen och å andra sidan följsamhet gentemot de strukturella förändringarna som exempelvis en kraftig ökning av antalet skolbarn medför, det vill säga hur snabbt sådana förändringar ska tillåtas slå igenom i bidrag eller avgifter i kostnadsutjämningen så att förändringar i behov och intäkter följs åt. Jag tror att det mest lämpliga är att låta de strukturella förändringarna få ett relativt snabbt genomslag i kostnadsutjämningen men att förbättra kommunernas möjligheter att kunna förutse och beakta sådana strukturella förändringar i ett så tidigt skede som möjligt. Kommuner och Landsting bistår kommunerna i detta avseende genom en beräkningsmodell som en majoritet av kommunerna faktiskt använder. Som svar på den tredje frågan vill jag säga att skillnader i lokalkostnader beaktats i kostnadsutjämningen . Enligt delbetänkandet är utredningen inte beredd att föreslå någon kostnadsutjämning för lokalkostnader eftersom både kapitalkostnader och uppvärmningskostnader, vilka torde svara för en icke obetydlig del av de regionala lokalkostnadsskillnaderna, i praktiken redan är föremål för kostnadsutjämning. Nivån på den antagna årliga investeringsvolymen i byggkostnadsutjämningen täcker såväl investeringsutgifterna i det egna lokalbeståndet som de underliggande kapitalkostnaderna i det inhyrda beståndet. 2 (): Jag tackar ministern så mycket för svaret. Frågan om kompensation för höga lönekostnader är långt ifrån ny. Redan när system för skatteutjämning infördes påtalade flera remissinstanser, bland annat Kommuner och Landsting och , att det finns stora regionala löneskillnader. De remissinstanser som berördes framförde även önskemål om att de här löneskillnaderna skulle beaktas i kostnadsutjämningen. Syftet med kostnadsutjämningen är att kompensera för kostnader som kommunerna själva inte kan påverka. baseras utfallet på förutsättningarna inom nya områden, däribland skolan, äldrevården och bebyggelsen. Att lönekostnaderna föll utanför system är en inkonsekvens som berodde på att regeringen ansåg sig behöva mer statistik, inte på att det skulle ha funnits en politisk vilja att bortse från just den faktorn. Regeringen var osäker om de regionala löneskillnaderna var tillfälliga och kunde ignoreras eller om de var permanenta. I utredningen av som kom , Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen, slogs det fast att de regionala löneskillnaderna inte var ett tillfälligt fenomen. Snarare var det så att de ökade över tiden. Högst är kommunernas lönekostnader i . Landstingens lönekostnader är högst i , i och i . Totalt sett skulle en ny delmodell i kostnadsutjämningssystemet som tar hänsyn till lönekostnaderna innebära att 38 kommuner och 3 landsting skulle tilldelas ett lönekostnadstillägg. bör regeringen också lyfta fram storstädernas höga kostnader för lokaler. Kommunministern påpekar i sitt svar att en del av skillnaden mellan olika kommuners lokalkostnader redan beaktas . Dock finns det ingen lokalkostnadsmodell i utjämningssystem. Man kan ju fråga sig om inte sjukvården har lokalkostnader. Inte heller för kommunerna finns det en fullständig modell för lokalkostnader. Framför allt tar den nuvarande modellen ingen hänsyn till markvärdet. Vad markvärdet innebär för lokalkostnaderna vet alla som har flyttat från landsorten till , möjligen med undantag av riksdagsledamöter och andra som får sin bostad betald av staten. 3 Statsrådet (): Som den som lyssnar till detta noterar är det här långt ifrån enkel materia. Det är oerhört komplicerat att försöka utjämna strukturella skillnader i ett land med så olika förutsättningar som vi har, alltifrån till . De frågor som tar upp i sin interpellation är verkligen relevanta. Det är bra att debatten kommer i gång, även innan remissbehandlingen har börjat. Det finns anledning för alla partier att fundera över vilken ståndpunkt man ska inta. Man kan naturligtvis titta på sofistikerade modeller av olika slag och matematiska beräkningar det är viktigt men till syvende och sist måste det bli ett politiskt avgörande. Det som tar upp, nämligen de regionala löneskillnaderna och även lokalkostnadernas inverkan på strukturella skillnader i kostnader för kommuner och landsting, är sådant som kommer att tas upp i den mycket breda remissomgången. Jag tror att det är fråga om 310 remissinstanser, däribland samtliga kommuner och landsting. Det sker en remissbehandling. Sedan ska regeringen överväga detta och därefter ta ställning. Innan det har skett är det svårt för mig att ge några mer exakta svar på frågorna som ställer i sin interpellation. 4 (): Det är en komplicerad fråga, men tids nog måste det komma ett politiskt beslut. Jag konstaterar att det än så länge saknas ett ställningstagande från regeringen. Det är i grunden bra att regeringen inte bestämmer sig förrän remissinstanserna har sagt sitt. Det visar på en viss respekt för de kommuner och andra instanser som berörs av remissen. Däremot skulle regeringen mycket väl redan nu kunna ha en tydlig plan för ärendeprocessen. Regeringen skulle redan nu kunna slå fast att en hög regional lönenivå är en opåverkbar kostnad som man bör räkna med enligt kostnadsutjämningens principer. Man bör komma ihåg att kostnadsutjämningen är en del av ett större utjämningssystem som domineras av framför allt inkomstutjämningen. Om skatteutjämningen i stort kan man ha olika uppfattningar, inte minst att en välskött kommun som sätter invånarna i arbete blir fråntagen nästan hela budgetvinsten. När en invånare går från bidrag till jobb försvinner den förbättrade skattekraften genom inkomstutjämningen, och den minskade bidragskostnaden försvinner genom kostnadsutjämningen. Det finns all anledning att ifrågasätta hela systemet, men givet att skatteutjämningen finns måste vi någorlunda konsekvent hålla oss till de principer systemet är tänkt att följa, däribland principen om att höga kommunala kostnader som dels är lagstadgade, dels är opåverkbara ska kompenseras. har vi svart på vitt att regionala lönekostnader är en faktor av den typ som måste ingå i kostnadsutjämningen. Med deluppföljningen har vi kommit en bit på vägen. Det är viktigt att arbetet får fortsätta och fullföljas som en separat process. Det är en uppmaning jag har fått av flera av de kommuner jag har varit i kontakt med. Lägg inte denna fråga som en del i en större utredning om skatteutjämningen eller den regionala organisationen, har jag fått höra . Då finns det en risk att frågan begravs, att den ligger begravd och att vi inte får likvärdiga kostnadsvillkor även för storstadsregionerna. Min uppmaning till ministern är att behandla förslaget i deluppföljningen som en justering av kostnadsutjämningen. Det kan behandlas relativt snabbt inte som en förändring av systemet som ska hanteras tillsammans med andra mer långsiktiga reformer av kommunernas och landstingens villkor. Jag hoppas att ministern också kommer till den slutsatsen när det väl blir dags att ta ställning. 5 Statsrådet (): tar upp några av de brister som finns i nuvarande system. Jag tror att vi alla är medvetna om dem. tycker också att det saknas ställningstaganden. Han efterlyser en tydlig plan för ärendehanteringen. Den planen håller på att utarbetas. Den kommer att följa en traditionell svensk lagstiftningsprocess, det vill säga utredning, remissbehandling, sammanställning, politiskt ställningstagande, proposition och sedan beslut i kammaren. Det här ska dock vägas samman med ett antal andra processer. Låt mig nämna den reform där vi avskaffar den statliga fastighetsskatten och ersätter den med en låg avgift. Den måste också vägas in i processen. Här kommer kommunerna att få en helt ny skattebas som kommer att gynna bostadsbyggande. Kommunerna kommer att få behålla varenda krona efter själva växlingsögonblicket, det vill säga där vi växlar en avgift mot statsbidrag. Där blir det neutralt. Vid planeringen av nya bostadsområden, nya fritidshusområden, nya industriområden och nya kommersiella lokaler kommer kommunerna att få behålla varenda krona av detta. Det kommer att skapa helt nya incitament till utveckling. Även sådana faktorer måste vägas in när vi tittar på systemet. kommer också med en del goda råd till regeringen. Jag får naturligtvis överväga dem. 6 (): Jag får intrycket att regeringen i grunden har helt rätt intentioner. vill jag ytterligare en gång trycka på att också tidsaspekten är viktig. som förändringarna dröjer tvingas min hemkommun att betala mer i skatteutjämning än vad kommunen borde göra. För kostar varje års fördröjning . Då ska man komma ihåg att med sina och i landstingsskatt har de mest skattetyngda invånarna i landet. Jag vill tacka ministern för en bra debatt, önska honom en god jul och påminna honom om att av medborgarna i har röstat på alliansen. Vi har höga förväntningar att leva upp till. 7 Statsrådet (): Jag vill än en gång tacka för en intressant debatt. Det är viktiga frågor som behöver komma upp högt på dagordningen. Jag tillönskar en god jul och ett gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2006/07:125 om ungas bostadssituation 8 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra förutsättningarna för ungdomar att få egen bostad. Interpellanten har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att studentbostäder ska byggas även utan statligt stöd. Jag håller med interpellanten om att ungdomars bostadssituation är viktig. Regeringens politiska inriktning innebär att långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder ska etableras. Detta innebär bland annat att snedvridande subventioner och detaljregleringar avskaffas. Denna inriktning förbättrar möjligheterna för bostadsbyggande oavsett upplåtelseform och ägarkategori. Regeringen anser att stöd för att gynna grupper att ta sig in på bostadsmarknaden blir mer effektiva och ändamålsenliga om de riktas till konsumenterna i stället för till producenterna. Mot denna bakgrund har regeringen avsatt budgetproposition för att underlätta för enskilda att etablera sig på bostadsmarknaden. På kort sikt fördyras visserligen produktionen av nya studentbostäder när stödet tas bort. Jag är dock inte övertygad om att detta får ett genomslag på hyrorna, eftersom fastighetsägarna också måste ta hänsyn till sina kunders i detta fall studenternas ekonomiska situation och betalningsförmåga. Att inte göra det skulle leda till vakanser och inkomstbortfall. På gynnas dock all bostadsproduktion, även studentbostäder, av att beroendet av statliga bidrag upphör och ersätts med normala marknadsförutsättningar. Tillgången till bostäder handlar inte enbart om att producera nytt utan även om att utnyttja ett befintligt bestånd på ett effektivt sätt. Privatpersoner som tillfälligtvis inte utnyttjar sin bostad skulle genom att hyra ut den helt eller delvis kunna bidra till att komplettera de konventionella boendeformerna. Regeringen har gett tilläggsdirektiv till utredningen om ekonomiska och juridiska förutsättningar för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Avsikten med tilläggsdirektiven är att öka möjligheterna för utredningen att lämna förslag till ekonomiska incitament som kan öka bostadsinnehavarens intresse av upplåtelse av den egna bostaden. Att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet på ett bättre sätt skulle gagna hela bostadsmarknaden, inte minst studenter. Det är inte helt självklart så att bostäder ska byggas för de hushåll som står i bostadskön. Det är viktigt att komma ihåg att även när det produceras nya bostäder skapas flyttkedjor, som kan leda till att nya personer kan etablera sig på bostadsmarknaden i redan befintliga bostäder. Sammanfattningsvis är jag övertygad om att de långsiktiga villkor som regeringen skapar, som varit efterfrågade av byggbranschen , kommer att leda till att kan närma sig den högre nivån på bostadsbyggandet som finns i övriga EU-länder. Det skulle gynna alla på bostadsmarknaden, däribland ungdomar. 9 (): Tack för svaret! Ungdomar och studenter har en besvärlig situation på bostadsmarknaden, och det är anledningen till att vi har infört stöd för byggande av billiga hyresrätter och studentbostäder. Man kan se att det har skett ett uppsving av byggandet , inte minst föregående år. Studenter är inte en drömgrupp för dem som bygger bostäder. Studenter har väldigt låg inkomst det gäller ungdomar överlag och därmed kan man inte räkna med att få ut så stora hyror av den gruppen. Anledningen till att vi har de här stöden är just att ge en stimulans till detta byggande. Det som är problematiskt just nu är att det har planerats väldigt många ungdoms- och studentbostäder som ligger på is. Det rör sig om tusentals hyreslägenheter och studentbostäder som står utan finansiering. När man planerade byggandet av de här bostäderna var förutsättningen nämligen de stimulanser som finns. Det handlar om investeringsbidraget, en investeringsstimulans, speciellt inriktat på att bygga mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Det handlar om räntebidrag, som leder till minskade hyror för dem som hyr. Problemet nu är att byggandet ligger på is. Det är alltså tusentals studenter och ungdomar som riskerar att inte få en bostad. Ett annat problem är att de som redan har en bostad riskerar att få se sin hyra höjd. Man räknar med att hyran kommer att höjas med för mindre lägenheter och för större lägenheter på grund av det här. Det är alltså bara räknat utifrån räntebidraget. Om man även räknar in investeringsstimulansen, investeringsbidraget, innebär det ytterligare hyreshöjningar. Men antagligen kommer dessa hyreshöjningar inte att aktualiseras, för bostäderna kommer inte att byggas över huvud taget. Det är alltså ett jätteproblem att ungdomar riskerar att inte få en bostad och att de som redan har det riskerar att få höjda hyror. Vi har i civilutskottet, som behandlar bostadsfrågor, blivit uppvaktade av både kommuner och studentföreningar. Till exempel kommun, som för övrigt leds av , är ganska desperat just . Man hade planerat väldigt många lägenheter, både billiga hyreslägenheter och speciellt riktade studentbostäder, som inte kan byggas. Det får långtgående konsekvenser. Det handlar om att studenterna inte får någonstans att bo. Det handlar om att de får höjda hyror. I förlängningen blir det färre ansökningar till och därmed en sämre utveckling i samhället, en mindre rekryteringsbas för företag som rekryterar från universiteten när de vill nyanställa. Därför ser man det här som ett väldigt stort problem, inte bara från studenternas utgångspunkt utan från hela kommunen. Det här är bara en av många kommuner som drabbas av den här situationen. Jag kan konstatera att det inte finns några akuta lösningar , och jag ser inte heller några långsiktiga lösningar från regeringen. Det enda konkreta förslaget handlar om att man ska kunna bo inneboende hos någon. Jag ser det som en överföring, att i stället för att se till att det finns billiga egna lägenheter betalar man någon ytterligare för att hyra ut, något som man kan göra och tjäna pengar på. Jag tycker att det är oroande, men jag ger ändå möjlighet att svara. 10 (): Det är en viktig fråga som ställer till statsrådet . För många unga människor är en egen bostad en mycket viktig fråga. Det är glädjande att också tycker det. Att flytta hemifrån är ett stort steg på vägen mot vuxenlivet att få känna att man klarar sig på egen hand, att kunna skaffa familj och att kunna tacka ja till den utbildning man vill gå. Även om det byggs väldigt mycket bostäder råder det fortfarande bostadsbrist på de flesta högskoleorter. I , som jag kommer ifrån, var det hundratals studenter som stod utan bostad vid terminsstarten . Många fick tyvärr säga nej till en studieplats. Att då föra en politik som leder till högre hyror och färre bostäder anser jag är fel väg att gå. framför i sitt svar att förslagen om att slopa investeringsstöd och räntebidrag har varit efterlängtade. Men de här förslagen har ju stött på väldigt mycket kritik. På NCC och har ett antal hyresrättsprojekt redan avbrutits, och det slås fast att flera av bolagens projekt inte kommer att genomföras om stödet försvinner. De säger också att detta väldigt hårt drabbar byggandet av hyreslägenheter. , de allmännyttiga bostadsföretagens organisation, uppskattar att över 6 000 planerade hyreslägenheter kommer att läggas i malpåse. säger att följden av regeringens förslag att slopa investeringsbidraget för nybyggnation är stopp för nya studentbostäder, risk för höjda hyror och försämrat underhåll i befintliga studentlägenheter. Så ser den dystra verkligheten ut om förslaget genomförs . Redan nu har 2 000 lägenheter lagts på is, och flera kommer att kunna gå samma väg. Förutom brist på studentlägenheter kommer detta att drabba studenterna hårt. Precis som sade har de en väldigt låg inkomst. Studenterna har , och ofta går ungefär hälften till hyra. skriver i sitt svar att fastighetsägarna måste se till studenternas ekonomiska situation och betalningsförmåga, och därför kommer detta inte att leda till höjda hyror. Problemet är att hyran följer efterfrågan, och eftersom det är brist på studentlägenheter kommer det att finnas studenter som kanske med hjälp av sina föräldrar eller genom extraarbete kommer att ha råd att betala dessa hyror. De som drabbas värst är de studenter som redan från början har det svårt att ta steget att börja läsa på högskola. De personerna kommer kanske inte att kunna få den hjälpen och kommer då inte att kunna hitta en bostad. Avslutningsvis: Det förslag som statsrådet för fram i sitt svar är att hitta ekonomiska incitament för privatpersoner att hyra ut delar av sin bostad. Det finns säkert studenter eller unga människor som för skulle kunna tycka att det är bra att kunna hyra och hyra in sig hos någon. Men precis som jag sade i början tror jag att det är väldigt viktigt att man får en egen bostad. Studenterna är inte en homogen grupp. är , och lika många har barn. Det gör också att man kanske har svårt att bo inneboende, inte utan överlag. Det jag vill skicka med statsrådet är att det här förslaget drabbar studenterna väldigt hårt. Jag hoppas att man hittar lösningar som gör att alla får möjlighet att ta steget att börja studera. Jag tror att det här förslaget annars gör att det finns de som säger nej till en studieplats. 11 Statsrådet (): Jag är väldigt glad för den här debatten, för det är oerhört angeläget att vi kan hitta vägar för att också unga människor ska kunna hitta bostäder, oavsett om de ska studera, jobba eller något annat. Bekymret är ju att vi i har så enormt mycket lägre bostadsproduktion än de har i våra grannländer. Om vi tar och , som har ungefär hälften av befolkning vardera, bygger de lika mycket som de bygger dubbelt så mycket som vad vi gör. I bygger vi bostäder för av bruttonationalprodukten. I bygger man för av bruttonationalprodukten. Det vi försöker göra är att röra oss i den riktning som de har i exempelvis våra nordiska grannländer. Tittar man på den politik som de har genomfört ser man att det är ungefär det vi föreslår, nämligen att skapa långsiktigt goda förutsättningar för bostadsbyggande. Då frågar jag gärna både och : Är det så att en ung människa vi behöver inte ta en student som exempel som ska ha sin första bostad väntar på en nyproducerad lägenhet? Är det vad man vill ha? Vi vet att även en liten lägenhet, till exempel en tvåa , kostar i genomsnitt i hyra, med den subvention som försvinner. I förrgår kom byggbranschen med en ny prognos som visar att bostadsbyggandet ökar i förhållande till deras tidigare prognos. Det är en väldigt glädjande utveckling som hänger mycket mer samman med att vi har en stark konjunktur och att hushållen känner optimism: Ja, jag vill nog satsa på en bostad även om den kanske är lite dyrare än vad jag trodde att jag hade råd med innan jag fick denna reallönehöjning. Hushållens disponibla inkomst kommer ju att öka med , enligt . Om vi alltså får i gång byggandet så att det produceras flera lägenheter som kanske inte bara riktar sig direkt till ungdomar får vi i gång en flyttkedja som gör att också billigare hyresrätter blir lediga för unga människor. Bekymret är ju att unga människor som ställer sig i bostadskö i , eller är unga när de får sin hyresrätt.