prot · GT09141 · 2006-06-14 00:00:00 — Kommunernas ersättning för mottagande av flyktingar förstärks med . Intresset för bidrag vid konvertering av uppvärmning från direktverkande el och oljeuppvärmning i bostadshus är stort. Totalt finns avsatta för detta . På grund av det stora intresset ändras ramen så att stöd kan utgå med . Ytterligare kommer att kunna satsas på utvecklingsprogram detta för att i samarbete med delar av näringslivet öka svenska företags konkurrenskraft. Totalt satsar vi nu från samhällets sida för detta. Under den innevarande mandatperioden har finansutskottet behandlat förslag som föranletts av att myndigheter har överskridit sina befogenheter genom att göra ekonomiska åtaganden utan medgivande. kan konstatera att regeringen i den aktuella tilläggsbudgeten föreslår ytterligare bemyndiganden som föranletts av att tre myndigheter redan har ingått ekonomiska åtaganden utan att beslutat om detta. Det är enligt utskottets mening mycket allvarligt att det fortfarande förekommer att myndigheter överskrider beslut trots de av regeringen påbörjade åtgärderna för att stärka den interna kontrollen och styrningen. anser att regeringen bör återkomma till med en samlad och utförlig redovisning av de åtgärder som har vidtagits med anledning av bristerna i den interna styrningen och kontrollfunktionerna när det gäller myndigheterna. Vad utskottet anfört om åtgärder för att stärka den interna revisionen och kontrollen av myndigheterna och om de överskridanden av beslut som gjorts bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund av det inför kammaren anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. 58 () replik: Med tanke på den föregående debatten, som handlade om de framtida riktlinjerna för den ekonomiska politiken, och Socialdemokraternas företrädare här som framför allt hade en historisk exposé framstår det nu ännu tydligare just att tilläggsbudgeten är ert huvuddokument. uppehöll sig ju i sitt allmänpolitiska anförande i huvudsak . Eftersom är representant för väljarna i och var inne på detta med medellivslängd och alla andra goda saker vill jag göra kammaren uppmärksam på att just som är borgerligt styrt; har varit med och styrt i har den absolut längsta medellivslängden. Utifrån detta skulle jag vilja rekommendera att rekommendera dem som värdesätter en lång medellivslängd att lägga sin röst på . 59 HANS () replik: Ja, det stämmer det är precis som säger att vi i har och därmed hela världens längsta livslängd. har faktiskt också den lägsta barnadödligheten i och därmed i världen. Men jag tror inte att det så mycket beror på den borgerliga politiken. Den har varit framförhandlad tillsammans med Socialdemokraterna, så det finns ett stort socialdemokratiskt inflytande där. Det är väl snarare så att det ute i kommuner och landsting, även i , är ett mycket gott samarbetsklimat. Kanske är det något som vi kunde ha som en god ledstjärna i arbete framöver. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 5 § Utvecklingen inom den kommunala sektorn Föredrogs finansutskottets betänkande 2005/06:FiU26 Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2005/06:102). 60 (): Utvecklingen inom den kommunala sektorn har stor betydelse för medborgarna. På många sätt är de åtgärder som staten och kommunerna kommer överens om och hur relationen mellan stat och kommun fungerar och påverkar vardagen av helt avgörande betydelse för medborgare och för de väljare som går till val . Därför ska vi naturligtvis vara tydliga med vad vi vill. Inom lägger vi fram förslag om satsningar på företagande. Vi tar upp äldrefrågor, skola, vård och psykiatri. Vi lägger fram förslag som leder till att fler människor ska komma i lönearbete. Vi skapar förutsättningar för fler företag. Jag tror att det är viktigt att det budskapet kommer fram och även präglar den debatt som förs i kammaren och som kommer att föras under valrörelsen. Det är också viktigt att vi klargör relationen mellan stat och kommun. Det gäller både primärkommuner och landstingskommuner. Huvudprincipen måste vara att när det gäller det som staten bestämmer ska vara ett kommunalt åtagande eller förändringar som staten gör med anledning av kommunernas uppgifter om det leder till merkostnader och annat så är det staten som svarar för finansieringen. Det är en princip som vi hävdar gäller för de förslag som vi har lagt fram. Det finns några synpunkter som jag har med anledning av betänkandet. Det gäller till exempel frågan om den kommunalekonomiska utjämningen. Vi anser att skatteutjämningssystemet ska baseras på principer som stärker det kommunala självstyret. Det ska också ge möjligheter till likartade förutsättningar att hålla en skälig grundläggande service till medborgarna oavsett vilken kommun i landet de är bosatta i. Men utjämningssystemet ska också ge incitament för ekonomisk tillväxt i hela landet och stimulera ökade skattebaser. I nuvarande utformning finns enligt vår mening vissa brister i utjämningssystemet. Vi anser också att det finns välmotiverade skäl att göra förändringar i nuvarande system just för att öka överblickbarheten och stärka det kommunala självbestämmandet. Bland annat när det gäller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, är det bra att man vill genomföra en översyn för att analysera och utvärdera effekterna av lagstiftningen. Detta ska ske utan att själva lagstiftningen i sig ifrågasätts. Tyngdpunkten på översynen ska ligga på kvalitet, valfrihet och integritetsperspektivet. är det nödvändigt att en översyn av finansieringssystemet i LSS-utjämningen har som utgångspunkt att det är en huvudman som också har att svara för hela finansieringen i det här fallet staten. har beslutat att se över direktiven för , som ska innehålla en komplettering med uppdrag att analysera och redovisa modellen med samlat kostnadsansvar och ett ansvar för en och samma huvudman. Detta har ställt sig bakom. Vi väntar fortfarande på att direktiven för ska ändras. Enligt uppgifter i finansutskottet pågår beredning. Låt oss nu inte vänta för länge i en så angelägen fråga som detta ändå är! Kommunerna befinner sig i ett ganska gott ekonomiskt läge, vilket framgår mycket tydligt av den redovisning som finns i betänkandet. De förändringarna är i huvudsak konjunkturella och ska inte tas till intäkt för att nödvändiga förändringar inte ska göras. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 10. 61 (): Givetvis står vi inom bakom samtliga de reservationer som vi har, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. Det tunna betänkande som vi nu ska behandla om utvecklingen inom den kommunala sektorn rör egentligen frågor som är av oerhörd vikt för nästan alla människor i vårt land. Det är den kommunala sektorn som i första hand producerar och levererar de välfärdstjänster som vi alla på olika sätt slår vakt om. Därför är det också viktigt för oss i att följa utvecklingen inom den kommunala sektorn. Jag tänker här uppehålla mig vid ett par olika områden. Det ena gäller frågan om LSS. Man har under det här året kunnat konstatera att det kärvar betänkligt när det gäller hur kostnadsansvaret för LSS ska fördelas. Man kan konstatera att det finns kommuner som befinner sig i konflikt med varandra om vem det egentligen är som ska betala och om ifall människor ska skriva sig i den kommun där de har sitt LSS-boende i stället för i den kommun som de har flyttat ifrån. De stora förlorarna när sådana här konflikter uppstår är inte i första hand den kommun som tvingas betala pengar, utan det är de människor som i så stor utsträckning är beroende av LSS. Det är de människor som man med lagstiftningen ville ge den frihet som vi andra har, så långt man kan göra detta med hjälp av en lagstiftning. Det är de som drabbas när kommuner kivas och gnabbas om vem det är som ska ha betalningsansvar. Jag tror att det är en nödvändighet att vi får ett helstatligt ansvar för detta. Det finns en rad goda skäl till detta. Lagstiftningen som sådan är så pass detaljerad och kommunerna har så pass liten möjlighet att påverka vad det handlar om. Dessutom är det så att om man fortsätter att gräla på det sätt som man har gjort om LSS mellan olika kommuner så kommer det att drabba dem som bäst behöver LSS. Jag och tror att om vi långsiktigt ska kunna bevara LSS-reformen, som är en av det sena 1900-talets stora frihetsreformer, så krävs det att vi ger den ett helstatligt ansvar. Från sida oroas vi också av de pensionsskulder som många kommuner har. De uppgick till 250 miljarder. Ett antal kommuner har vidtagit åtgärder för att rätta till det här och se till att man klarar av att betala sina skulder på ett sätt som inte drabbar den övriga kommunala verksamheten. Framför allt när det gäller kommuner med en åldrande befolkning och utflyttningskommuner som ofta också sitter med en stor pensionsskuld finns det tecken som tyder på att de kommer att ha svårt att klara av dels att betala sina pensionsskulder, dels att uppfylla den traditionella kommunala verksamheten. Viktig verksamhet som vård, skola och omsorg kan alltså komma att trängas undan om man inte tar tag i detta . Därför tycker vi från sida att det är viktigt att staten redan nu tar initiativ för att visa de kommuner som har problem eller kommer att få problem med att betala sina pensionsskulder under vilka villkor de ska klara av att göra detta inom sin egen ekonomi. Det har kommit en del signaler från olika håll om att man eventuellt skulle klara detta vid ett kommunalt utjämningssystem eller så. Det tycker vi från sida är fel. Vår bestämda uppfattning är att varje enskild kommun måste lösa detta, men de måste få hjälp och stöd genom rimliga ekonomiska villkor för den kommunala verksamheten. Avslutningsvis vill jag säga att vi faktiskt läser kvällstidningarna. var ju inne på det i sitt anförande. Vi gör det inom . I den tidning jag visar här står det: Fel kön, låg lön. Den kommunala sektorn är en av största arbetsgivare. Vi kan konstatera att löneskillnaderna mellan män och kvinnor i princip består i den kommunala sektorn. De här löneskillnaderna är ett symtom på något helt annat. Det handlar också om en diskriminering av kvinnor i arbetslivet. Man värderas lägre i sitt arbete än män, man har svårare att få tillträde till högre tjänster med mera. Framför allt får man mindre i plånboken när man får sin lön. Man ska dessutom komma ihåg att dagens lågbetalda kvinnor anställda inom offentlig sektor kommer att vara morgondagens fattigpensionärer. Så ser det pensionssystem som vi har ut. Jag kan ta några exempel. En kvinnlig kommunchef tjänar i genomsnitt . Hennes manliga kollega tjänar 53 100. Även inom typiska kvinnodominerade yrken i den offentliga sektorn som sjuksköterskor tjänar män faktiskt mer. Jag tycker att det är nödvändigt att vi i riksdag, landsting och kommuner visar att vi menar allvar med att den här lönediskrimineringen måste bort. Det är viktigt att vi redovisar och klargör bakgrunderna till de skillnader som finns och också vilka åtgärder som vi kan vidta. Den här lönediskrimineringen som jag talar om finns också i den privata sektorn. Men det är vi politiker som kan se till att den rättas till i den offentliga sektorn, i statlig förvaltning och i kommuner och landsting. 62 (): Kommunerna, landstingen och regionerna har att driva, utveckla och förvalta det vi kristdemokrater anser vara välfärdens kärna, nämligen vården och omsorgen om barn och äldre, utbildning av de unga och den samhällsnyttiga servicen till medborgarna. Vi kristdemokrater anser att det är hög tid att ge kommunerna och landstingen möjligheter att göra en satsning värd namnet genom finansierade reformer för både trygghet och valfrihet. Vi vill också verka för en styrning som möjliggör ett kommunalt handlingsutrymme utifrån deras förutsättningar. I vårt budgetalternativ avsätter vi till exempel särskilda medel till psykiatrin och missbrukarvården, höjd maxtaxa för kvalitetslyft i den kommunala barnomsorgen och en nationell vårdgaranti som fungerar i praktiken. Vi vill också låta föräldrar som inte får plats i eller väljer att stå utanför den kommunala barnomsorgen få del av offentliga medel genom ett kommunalt vårdnadsbidrag. Låt mig få lyfta fram några punkter ur vår partimotion med anledning av regeringens skrivelse, som vi debatterar här . vägrar att acceptera en kollektiv syn på barnomsorgen. Vi vill bejaka en mångfald där föräldrarnas val står i centrum. Barn har behov av sina föräldrar och en nära kontakt med sin hemmiljö, särskilt när de är små. Det är viktigt att föräldrarna själva kan bestämma över sin situation och att det finns alternativ till den kommunala barnomsorgen. Vi hörde här tidigare utskottets ordförande tala om att det handlar om barnen och barnbarnen. Det gör det i vårt förslag. Vi vill därför se en mångfald av barnomsorgsformer liksom ett kommunalt vårdnadsbidrag till de föräldrar som väljer att stanna hemma med sina barn även efter det att ersättningen i föräldraförsäkringen upphört. Vi menar därför att ett kommunalt vårdnadsbidrag måste införas . föreslår också en satsning på kvaliteten i förskolan som innebär mindre barngrupper. Denna satsning finansieras helt genom att låta kommunerna ta ut en något högre maxtaxa för barnomsorg. En annan viktig valfrihetsfråga handlar om de fristående skolorna. Trots upprepade försök från Socialdemokraterna att hindra nyetableringar av fristående skolor växer deras antal år för år. Skillnaden i synsätt är mycket stor. Regeringen har bland annat uttryckt farhågor om att fristående skolor ökar segregationen. Jag vill påstå att det är en myt. Vi hör ofta exempel från . Jag kommer också från . Jag vet att det finns fristående skolor i som har elever som kommer från hela kommunen. Det betyder ju en mångfald i sig. De har också procentuellt fler elever från andra kulturer. Både fristående och kommunala skolor är var för sig viktiga delar av skolväsendet. Från fristående skolor kommer mycket av pedagogisk och organisatorisk förnyelse. Bristerna inom den psykiatriska vården har debatterats häftigt . Ett antal brutala våldsbrott har fäst uppmärksamheten på de stora grupper av psykiskt sjuka människor som inte får vård och som i vissa fall är en fara både för sig själva och för andra. Regeringens psykiatrisamordnare har gjort en större genomgång av brister och behov inom den psykiatriska vården. Han har också föreslagit statliga resurstillskott som ska öka successivt . Regeringen har avsatt 250 miljoner i en satsning på den psykiatriska vården. Vi menar att detta är otillräckligt. anser att det behövs en tydligare politisk markering som lyfter fram de psykiskt sjukas behov av god vård och omsorg. Vi har därför föreslagit en dubbelt så stor satsning som i allt väsentligt bygger på psykiatrisamordnarens förslag. Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, reglerar samhällets skyldigheter att ge olika former av stöd till psykiskt och fysiskt funktionshindrade. Det är en bra lag. Alltsedan den trädde i kraft har också många invändningar framförts gällande lagens utformning och tillämpning. Brister i LSS har påtalats av både brukare och huvudmän. Det handlar om otydliga definitioner av såväl personkretsen som vissa insatser samt olika brister i regelverket. Det är därför dags att analysera och utvärdera effekterna av LSS. Denna översyn ska, enligt vår uppfattning, företas utan att själva rättighetslagstiftningen som sådan ifrågasätts. Utgångspunkten bör också vara att staten ska ta över kostnadsansvaret för LSS. Det finns mycket att säga om kommunernas utveckling. Mycket bra har skrivits i motioner från . Jag hoppas att detta kommer att bli uppfyllt. Jag ställer mig givetvis bakom samtliga reservationer som vi har skrivit, men under rådande omständigheter här i kammaren yrkar jag inte bifall till någon av dem. 63 (): Kommuner och landsting framstår som grunden i vår demokrati gentemot befolkningen. Det är här enskilda människor kan identifiera sig med de politiska besluten. Det är alltså viktigt att vi med stor ödmjukhet fattar beslut inom det här området här i kammaren. Vi i anser att vår målsättning måste vara att de folkvalda i kommuner och landsting ska ges största möjliga rätt att själva besluta om sina angelägenheter. Det är också så vi kan ge de tydliga beskeden till befolkningen om vem det är man ska ställa till ansvar för de beslut som fattas lokalt och regionalt. Det här är vad vi i dagligt tal kallar för det kommunala självstyret. På det här området finns det mycket att önska utifrån den politik som förs från regeringens, och sida. framstår kommun- och landstingspolitiker som regeringens marionetter i en situation som undergräver synen på våra folkvalda politiker. Förhoppningen är att den grundlagsutredning som ser över begreppet kommunalt självstyre på ett kraftfullt sätt tydliggör de olika politiska nivåernas olika roller. ser det som naturligt att någon form av kompetenskatalog utarbetas för hur ansvaret ska fördelas mellan de olika nivåerna. De regerande partierna talar ofta och gärna om att allting har blivit bättre. Kommuner och landsting har fått det allt bättre. Frågan är hur situationen egentligen ser ut i verkligheten. Jag kan konstatera att givetvis har det blivit bättre, men många är de svarta hål som finns kvar att täppa till efter mångårig eftersatt verksamhet på grund av brist på resurser. Det är dåligt underhåll på gator och vägar. Det är dåligt underhåll i fastigheter. Det är dåligt underhåll i parker och anläggningar. Det är ofta så situationen ser ut i våra kommuner. Ansvarsfulla politiker ute i våra kommuner har valt att inte spara för mycket på skolans område, på sjukvårdens område eller på den sociala sektorn. Det är de så kallade hårda sektorerna som har fått stå tillbaka, och där finns ett uppdämt investerings- och underhållsbehov som det tar att komma i fatt. Jag ska ge ett par exempel från verkligheten. I min hemkommun aviseras ett generellt sparbeting motsvarande på skatten för att klara den löpande verksamheten. Några nya pengar till verksamheter blir det alltså inte. Här känner man inte igen regeringens beskrivning av mycket pengar till kommuner. I Sala, en annan kommun i , ökar skatteintäkterna , medan bidrag och utjämning minskar intäkterna . Slutresultatet blir även här bekymmersamt. Inte heller i Sala känner man igen beskrivningen om mer pengar till kommuner, det här trots de lokala rikspolitikernas tal om penningregnet över kommunen. Kommunfolk lever under kravet att sköta sin ekonomi på ett bra sätt. Lagens skrivning om god ekonomisk hushållning är tveklöst en målsättning för alla kommun- och landstingspolitiker. När rikspolitikerna beskriver penningregnet över kommunerna glömmer man effekten av utflyttning, skatteutjämning, LSS och statsbidrag som inte följer finansieringsprincipen. Kommunpolitikerna lever i en verklighet där de måste göra en helhetsbedömning av sin ekonomi, och då är det inte lika enkelt. Få är de kommuner som har befolkningstillväxt. Få är de som har fått ersättning för LSS som står i paritet med kostnaderna. Få, för att inte säga inga, är de som sett statsbidragen uppräknas i nivå med övrig kostnadsutveckling. Men många är däremot de som aktivt arbetat med tillväxt i sin kommun och som, som resultat av det arbetet, konstaterar att intäkterna har minskat på grund av skatteutjämningssystemet. Det visar att mycket återstår att göra för att våra kommuner och landsting ska uppfylla de krav som befolkningen ställer på sina folkvalda företrädare. I är vi övertygade om att de lokalt valda politikerna bättre skulle klara sina åligganden om inte staten blandade sig i fråga efter fråga på detaljnivå. Låt finansieringsprincipen gälla fullt ut så att den som tar beslut också ska betala notan. Omforma skatteutjämningssystemet så att det kommunala självstyret stärks och åtgärder som stimulerar tillväxt prioriteras. Gör om skatteutjämningssystemet och LSS så att rätt kommun också får rätt ersättning. Det system som vi har är djupt omoraliskt. Avslutningsvis vill jag än en gång, jag har gjort det tidigare, fråga regeringspartierna: Varför motverkar man att kvinnors löner ska kunna öka? Varför motverkar man mer av effektivitet i vården? Varför motverkar man kvinnors möjlighet att utvecklas som egna företagare? På något annat sätt kan man inte tolka alla de hinder som sätts upp för kvinnor som vill starta eget inom vårdsektorn. När ska regeringen med sina stödpartier inse att man är företrädare för befolkningen och inte för produktionen ute i kommuner och landsting? Jag delar givetvis meningen i samtliga reservationer som har lagt i de här ärendena, och vi vet situationen vi har i kammaren. Jag vill ändock yrka bifall till reservationerna 9 och 15. Jag kommer inte begära rösträkning, men jag yrkar bifall till dessa två reservationer. 64 (): Brott mot den kommunala självstyrelsen och finansieringsprincipen har tillsammans med de andra borgerliga partierna begått så sent som då de röstade igenom fri etableringsrätt för enskilda förskolor. Det är något som jag tycker att borde fundera över. I den socialdemokratiska välfärdspolitiken är det skolan, vården och omsorgen som är de tre grundstenar som välfärden vilar på. Vi arbetar för att dessa verksamheter ska vara tillgängliga för alla och hålla högsta kvalitet. Det är våra kommuner och landsting som står för välfärdens vardagsarbete. Därför är det glädjande att kommunsektorns ekonomi har stärkts väsentligt . Rapporten från Kommuner och Landsting, som kom , var positiv att läsa. Där konstateras att det ekonomiska resultatet blev det bästa . Resultatet uppgick till . Det är en förbättring med jämfört med . Det konstateras också att med en förstärkt sysselsättningsutveckling väntas de ekonomiska förutsättningarna bli goda även . Detta innebär att det finns ett utrymme för att utöka verksamheten utan att resultatet försämras. Det känns betryggande att vi nu har en så god ekonomisk utveckling, för det skapar förutsättningar för ytterligare förstärkningar av välfärden. Vi socialdemokrater vill att ska bli världens bästa land att åldras i och världens bästa land att växa upp i. Den goda utvecklingen i kommunernas ekonomi plus statens miljardsatsningar ökar förutsättningarna för att medborgarna ska känna sig trygga för sina barn i skolan, känna sig trygga för att vården och omsorgen är den bästa, känna sig trygga för sina äldre när de behöver extra stöd och hjälp. I årets skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn görs i ett särskilt avsnitt en värdefull redovisning av välfärd . Den ger en mycket bra och samlad bild över den kommunala sektorns utveckling och hur offentlig service förändrats över . Som exempel kan jag nämna förskoleverksamheten. hade av barnen i åldern en plats i förskola eller familjedaghem. Motsvarande andel var . För mig blir dessa siffror en förklaring till att jag som nybliven mor inte ens ansökte om plats i barnomsorgen. I stället började jag att arbeta natt inom sjukvården för att på så sätt lättare klara barntillsynen. Utbyggnaden av förskoleverksamheten har ett nära samband med kvinnors ökade förvärvsfrekvens och den ökade jämställdheten mellan kvinnor och män. Förskoleverksamheten omfattar i stort sett alla barn. Detta är till glädje både för mina barnbarn och för alla andra barn som gillar att vara på dagis när mamma och pappa arbetar eller studerar. Den svenska förskolan erbjuder barn en god pedagogisk stimulerande miljö för utveckling och lärande. Detta säger jag med en särskild hälsning till . I skrivelsen görs också en samlad genomgång av statsbidragens utveckling, för perioden 20012004. Redovisningen av statsbidragen är en viktig del av återrapporteringen till . uppgick statsbidragen och tillskott och ersättningar till kommunsektorn till totalt , vilket motsvarar av kommunsektorns totala intäkter. I betänkandet finns 15 reservationer. anser att löneskillnaderna mellan män och kvinnor inom den kommunala sektorn borde redovisas mer omfattande samt att utvecklingen inom kultursektorn borde redovisas.