prot · GT09135 · 2006-06-05 00:00:00 — I sammanhanget kan tilläggas att författning numera föreskriver att vid en konflikt mellan en intern lag och förpliktelser enligt internationella överenskommelser på MR-området, ska de senare gälla. Från sida hävdar vi att full respekt för folkrätten, för mänskliga rättigheter och för rättssäkerhet måste vara fundamentala principer i all terrorbekämpning, i liksom i alla andra länder. Konsulaten är en viktig del av vår svenska utlandsrepresentation. I deras uppgifter ingår bland annat att på olika sätt bistå svenskar och ibland även andra medborgare. Kontakterna mellan och är intensiva. Jag välkomnar detta och hoppas att våra kontakter fortsätter att öka. är också ett stort turistmål. Omkring 400 000 svenskar beräknas besöka landet . Med utrikesförvaltningens begränsade resurser måste prioriteringar göras. Våra konsulat i har därför inrättats där behoven varit allra störst. Skulle behovsbilden väsentligen förändras får naturligtvis justeringar göras. Sådana bedömningar ingår som en naturlig del i utrikesförvaltningens planering. Vår ambassad i följer i sin bevakning noga utvecklingen i de sydöstra delarna av landet. Generalkonsulatet i står självklart även till förfogande vad gäller konsulära frågor för personer som befinner sig i dessa delar av landet. 86 (): Tack, utrikesministern, för svaret! Liksom flera debatter som har varit på agendan handlar detta om en situation där de aktuella händelserna måste sättas in i ett bredare perspektiv. Vad som pågår i de delar av som ligger inom gränser är naturligtvis en avspegling av den situation som det kurdiska folket länge har befunnit sig i och där agerande i de aktuella fallen blir ett test på om är berett att fullfölja en demokratisk utveckling med full respekt för rättssäkerhet och med mänskliga rättigheter för alla, oavsett etnicitet. Vi måste komma ihåg att , trots de reformer som har skett och som naturligtvis måste välkomnas, fortsätter vara ett land som visar upp ett ansikte utåt och ett annat gentemot sina egna medborgare av kurdiskt ursprung. som man har genomfört reformer fortsätter det att enligt turkisk lag vara förbjudet för politiska partier att påstå att det finns en folkgrupp i som heter kurder. Man får inte hävda att det finns andra än de officiellt erkända, religiöst baserade minoriteterna. Även om det har gjorts reformer har man fortsatt inte möjlighet att i offentliga skolor få undervisning på sitt modersmål om modersmålet är kurdiska. Självklart är vi överens och den övertygelsen delar vi nog med alla i riksdag i vårt ovillkorliga avståndstagande från våld och terror i den spända situation som råder i inte minst de sydöstra delarna av eller den del av som ligger i . Men lika tydliga som vi är i vårt fördömande av våld eller terrorism, lika tydliga måste vi också vara med att bekämpandet av terrorismen måste ske i enlighet med internationella människorättskonventioner. Också i spända lägen måste yttrandefriheten, friheten att uttrycka sin åsikt, och demonstrationsfriheten värnas så långt det är praktiskt möjligt. I det här aktuella fallet handlar det om två svenska medborgare som också är turkiska medborgare. Rättegången börjar nu . Utrikesministern har klargjort att detta är något som generalkonsulatet och ambassaden följer. Det är naturligtvis mycket välkommet. Men detta är också ett test på om är berett att respektera en rättssäker process för medborgare i den union som man vill tillhöra. Därför vill jag i denna första replikväxling fråga utrikesministern om han är beredd att, om så är påkallat efter att rättegången har ägt rum, agera också inom Europeiska unionen för att säkerställa att de två svenska medborgarna och ska få en rättssäker prövning av de anklagelser som de ställs inför rätta för. 87 Utrikesminister (): Det är viktigt, som säger, att man sätter in den här frågan i ett bredare perspektiv om det kurdiska folkets situation och de krav som omvärlden ställer på ett fritt att förbättra den kurdiska befolkningsgruppens situation. Jag läste en promemoria från mina medarbetare. Där läste jag ett uttalande som jag sällan har sett från en turkisk premiärminister. Han sade: Kurdproblemet är mitt problem. Det sade han . Min erfarenhet efter att ha följt politik är att man sällan har velat acceptera detta tidigare. Det är också ett problem för den turkiska regeringen, och det är ett problem som jag hoppas att de tar på allvar, både för att bevara och stärka harmonin i sitt eget samhälle och för att få framgång i de europeiska projekt som man har gett sig in i och som vi i välkomnar. Vi skulle gärna vilja se i Europeiska unionen. Jag tror att det skulle stärka de tendenser vi vill se i landet, men också i den islamiska världen generellt. Mycket står på spel när det gäller att vi till slut kan uppnå en situation där ett muslimskt land tas upp i den europeiska gemenskapen. Men det bygger på att leva upp till de villkor som uppställts för medlemskap och som gäller mänskliga rättigheter, som gäller rättsstaten och som gäller demokratin. De vet mycket väl på turkisk sida vilka förväntningar vi har på dem. Jag hoppas att de förväntningarna också når det turkiska rättsväsendet på olika vägar. Sedan har helt rätt i att terrorbekämpning, som i hög grad är motiverad i olika delar av dagens värld, inklusive i , alltid måste ske på rättsstatens grund. En sak som terrorister verkligen önskar är att vi faller i den fällan och låter våra samhällen göra kompromisser på rättssäkerhetens område, där vi använder metoder som går emot våra demokratiska staters traditioner, det som ger oss berättigad stolthet över våra samhällen. Det är viktigt att finna balansen. Det gäller inte bara i dagens värld. Det gäller generellt. När det gäller rättegången är det självklart så att när jag använder uttrycket att vi följer rättegången innebär det mer än att bara följa. Vi har självfallet väldigt bestämda uppfattningar om vad vi förväntar oss för resultat, en rättvis rättegång först och främst, men sedan också, med tanke på anklagelsens art, en situation där denna fråga inte behöver belasta det bilaterala förhållandet. Om det blir ett utslag som går i en annan riktning får vi se vilka vägar vi ska välja. Men som jag sade i en tidigare interpellationsdebatt bör vi alltid ha i bakhuvudet att i dagens värld inte bara behöver vara . kan också vara EU. Vi har haft god användning av EU också i andra sammanhang. Den möjligheten återstår. Jag vill till slut säga att , som åtföljde kungen och drottningen till hade ett samtal med utrikesminister där också frågorna om mänskliga rättigheter togs upp. Det var där hon bland annat erfor att barn enligt turkisk lag inte kan hamna i fängelse. Det är bara ett exempel på en löpande diskussion som vi har med i allmänna frågor. 88 (): Jag välkomnar att utrikesministern håller EU-spåret öppet som en tänkbar möjlighet om utvecklingen i samband med rättegången och efter rättegången skulle leda dithän. Vi är ju båda två lika måna om att det till att börja med ska bli en rättssäker och rättvis rättegång. Jag noterade också utrikesministerns klargörande av att en sådan rättegång som är rättssäker naturligtvis inte heller blir någon belastning för de bilaterala förbindelserna mellan och , om jag uppfattade utrikesministern rätt. I det bredare perspektivet är detta, som sagt, också fråga om en rättegång mot två medborgare i den union som vill ansluta sig till, vilket jag skulle välkomna. Ett demokratiskt som har genomfört alla människorättsreformer och som fullt ut erkänner sina medborgares lika rättigheter oavsett modersmål, etnicitet, religion eller annan tillhörighet skulle jag välkomna som fullvärdig medlem i Europeiska unionen. Därför är det mycket viktigt att tillsammans med andra europeiska länder fortsätter att vara mycket tydliga med att testet på demokratiska utveckling inte bara finns i de lagreformer som röstas igenom utan också i hur situationen verkligen ser ut i vardagen i och andra delar av som ligger inom gränser, i det turkiska rättsväsendet, i den turkiska statsförvaltningen, i det turkiska utbildningsväsendet och så vidare. Där är det verkliga testet för den positiva utveckling som vi alla hoppas på och vill arbeta för. Det är där som resultatet verkligen visar sig. Jag vill använda min andra replik till att komma in på en sak som ställde en fråga om i sin interpellation och som jag också själv har uppmärksammat tidigare i . Det är möjligheten för att kunna öka sitt engagemang ytterligare genom att stärka sin konsulära närvaro i sydöstra genom att öppna ett svenskt konsulat i . Jag tycker att det är en intressant förskjutning i svaret som utrikesministern ger jämfört med det svar som jag själv fick för ganska exakt när jag ställde en likalydande fråga till dåvarande utrikesministern. När man lägger det dåvarande svaret, som gavs , det vill säga för nästan exakt , sida vid sida med nuvarande utrikesministerns svar ser man att det nästan ord för ord är samma svar. Det är naturligtvis helt rimligt. Men jag noterar att man nu har sett att de mellanmänskliga kontakterna mellan och fortsätter att stärkas. Årets uppskattning av besöksströmmen är faktiskt dubbelt så hög som den som gjordes . Jag vet inte om det är en uppdatering av föråldrade uppgifter eller om det är så att de mellanmänskliga kontakterna ökar i så starkt tempo. Det andra är att man var betydligt mer avfärdande när det gällde det näraliggande beskedet genom att dåvarande utrikesministern sade att vår bedömning är att behovet av ett konsulat där, det vill säga i , ändå är jämförelsevis begränsat. Den meningen finns inte med i utrikesministerns nuvarande svar, som i övrigt sammanfaller helt med det svar som gavs . Jag tolkar detta som en välkommen öppning, att man är beredd att pröva möjligheten att förstärka möjligheter att skaffa sig en bra bild av utvecklingen också i dessa delar av och ge alla de svenska medborgare och andra medborgare som behöver konsulär assistans från en god närvaro på plats. Jag tolkar detta som en positiv signal. 89 Utrikesminister (): Ja, vi håller EU-spåret öppet. Jag såg i mitt program för att mötet mellan utrikesministrarna följs av ett associationsråd med . Jag har ju varit på två utrikesministermöten där Turkietfrågan har kommit upp. Det är uppenbart att det finns starka uppfattningar hos flera EU-länder att man ännu skarpare måste syna ur ett MR-perspektiv. Det har till och med lett till att vissa EU-länder öppet uttalar uppfattningen att förhandlingarna bör gå något långsammare. Vi delar inte den uppfattningen. Vi tycker att det är viktigt att vi rör oss i riktning mot ett medlemskap för , därför att det har en sådan positiv effekt på reformansträngningarna. Men det är självklart att måste bevisa att dessa reformer genomförs. Ett av de områden vi kommer att mäta detta på är inte minst hur behandlingen sker av den kurdiska befolkningsgruppen i landet. Det har varit goda nyheter och dåliga nyheter. Vi ser vissa förbättringar när det gäller tv- och radiosändningar, även om det är mycket begränsade framsteg. Men insikten hos Erdoganregeringen om att denna fråga bevakas oerhört noga är uppenbar liksom att de sätter den i EU-perspektiv. Dessutom tror jag att de ser det som i sitt upplysta egenintresse att få till stånd ett mer harmoniskt förhållande mellan de olika befolkningsdelarna i landet. Det är Atatürks arv som lever kvar i i hög grad. Men vi lever ju i nästan alla länder i multietniska samhällen och måste beakta detta för att skapa livskraftiga, moderna samhällen. Jag hoppas att vi kan stärka de positiva tendenserna med EU-perspektivet på samma sätt som skedde under hela EU-utvidgningen och att detta kan leda till en lättnad för den kurdiska befolkningen i . När det gäller den konsulära närvaron följer vi frågan noga. Upploppen i Diyarbakır satte Diyarbakır på kartan. Att två svenskar har hamnat i en rättegång är ytterligare en faktor som gör att vi inser att det finns all anledning att följa utvecklingen i den delen av landet. Att upprätta konsulat är en ganska stor och administrativ ordning och får vissa budgetära aspekter som gör att sådana beslut inte fattas lätt. Vi ser det ur ett praktiskt perspektiv. Skulle vi ha sådana behov kommer vi att försöka tillfredsställa dem. Problemet, som vi talade om när vi diskuterade utlandsmyndigheter under en tidigare interpellationsdebatt , är att om något upprättas måste kanske något annat avvecklas. Det är en svår process. Vi har en pragmatisk uppfattning, och detta styrs av de behov vi kommer att identifiera. 90 (): Testet för om kan bli medlem i EU är om landet lever upp fullt ut till både de ekonomiska reformer som behövs samt i det här sammanhanget framför allt och ytterst de människorättsreformer och de demokratiska reformer som säkerställer alla medborgares och invånares lika rättigheter oavsett etnicitet, religion, modersmål eller tillhörighet till samhällsgrupp i övrigt. Det är också viktigt att dels är pådrivande för att tillsammans med andra EU-länder visa hur viktig utvecklingen i på dessa områden är för möjligheter att fortsätta på medlemskapsspåret, dels fortsätter att vara tydligt med att ett som till fullo uppfyller de krav vi har ställt på andra länder som ligger helt eller delvis inom är välkommet som fullvärdig medlem i Europeiska unionen. , räknat från , ställs två svenska medborgare inför rätta, anklagade för propaganda i den turkiska delen av . Det finns, noterar jag, ett starkt engagemang från utrikesministern och från utrikesförvaltningen i att följa hur medborgarna bemöts och behandlas. Jag hoppas, förväntar mig och räknar med att kommer att fortsätta att följa denna fråga och inte minst följa behandlingen av dessa två människor mycket noga. Jag tackar utrikesministern för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2005/06:393 om och medlemskapet i ASEM 91 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för del med anledning av läget i samt dess roll i ASEM och om jag avser att överväga att ändra den svenska hållningen gällande och ASEM. Jag delar syn på det oroande läget i . Den politiska situationen fortsätter att försämras, och militärjuntan verkar isolera sig alltmer. Rättssäkerheten i landet är obefintlig, ekonomin stagnerar och vi ser inga tecken på reformer. Särskilt allvarlig är situationen för de mänskliga rättigheterna. Grova brott rapporteras fortlöpande på detta område och inkluderar tvångsarbete, tvångsförflyttningar av hela byar och kraftigt begränsad yttrande- och pressfrihet. Oppositionsledaren sitter fortfarande i husarrest, och det finns över 1 100 politiska fångar i landet. Flera är före detta parlamentsledamöter. Det lidande som det burmesiska folket utsätts för genom regimens inhumana politik är oacceptabelt. Omvärldens engagemang för att hjälpa de mest utsatta grupperna är avgörande. Behovet av humanitära insatser är stort. Över 500 000 internflyktingar finns i och omkring 150 000 burmesiska flyktingar befinner sig i flyktingläger längs gränsen i grannlandet . Regimens pågående militära offensiv i östra riskerar att ytterligare öka antalet flyktingar. Burmapolitik förs främst genom EU:s gemensamma ståndpunkt om . Ståndpunkten antogs som en reaktion på bristen på demokratisk utveckling och respekten för de mänskliga rättigheterna i landet, och den innehåller en rad riktade sanktioner mot regimen. har ståndpunkten skärpts, omformulerats och förnyats ett flertal gånger för att spegla utvecklingen i . Den senaste översynen ägde rum . Vid alla kontakter med företrädare för den burmesiska regimen upprepar och EU de väl kända kraven på demokratisk utveckling, respekt för de mänskliga rättigheterna och frisläppande av alla politiska fångar. ger stöd till exilbaserade oppositionella organisationer som arbetar för ett demokratiskt som respekterar de mänskliga rättigheterna. Exempel är radiostationen i och Office i . agerar även i andra internationella forum, som FN och , för att utöva påtryckningar. Vi för också samtal med Aseanländerna om behovet av politiska påtryckningar på och hur vi kan agera tillsammans. EU har en resolution i generalförsamlingens tredje utskott om situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU kommer att verka för att även blir föremål för behandling av det nya . EU:s gemensamma ståndpunkt om styr också vårt agerande i förhållande till ASEM. deltagande i ASEM var ett krav från Aseans sida för att EU:s tio nya medlemsländer skulle få delta i ASEM och därmed en förutsättning för hela ASEM:s fortlevnad. Beslut om att acceptera deltagande i ASEM fattades av EU . Jag vill understryka att EU:s beslut innebar att EU vid varje möte på politisk nivå inom ASEM, där företrädare för den burmesiska regimen deltar, aktivt ska ta upp frågan om MR och demokrati, inklusive krav på frisläppande av politiska fångar. Redan vid det första som deltog i, toppmötet i där statsministern deltog, utnyttjade EU tillfället att föra en kritisk dialog om situationen i . EU har därefter utnyttjat samtliga tillfällen sedan toppmötet till att framföra dessa budskap direkt till och i dialog med grannländer. Så skedde senast vid finansministermötet i . EU:s linje i denna fråga kommer att drivas aktivt även vid toppmötet i och vid kommande möten på politisk nivå. Samarbetet inom ASEM är omfattande med möten mellan såväl företrädare för regeringar från 38 länder som organisationer och privatpersoner. ASEM ger EU möjlighet att direkt med Aseanländerna, , och diskutera bland annat viktiga säkerhetspolitiska frågor, miljö- och energifrågor, handelspolitik och kultursamarbete. På MR-området är en av initiativtagarna till en särskild dialog om mänskliga rättigheter med företrädare för regeringar och det civila samhället. Sedan ASEM:s tillkomst 1996 har sju expertmöten med fokus på MR hållits, senast i på temat MR och minoriteter. Sammanfattningsvis grundar sig EU:s hållning till deltagande i ASEM på det beslut som fattades 2004. Frågan om och ASEM har diskuterats av EU:s utrikesministrar. Inget EU-land ser skäl till att ändra på denna hållning. Regeringen informerar fortlöpande om beslutsprocessen i denna fråga. och EU kommer inom ramen för ASEM fortsatt, och med kraft, att framföra krav på förbättringar vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i . 92 (): Jag vill börja med några ord om varför jag själv känner att denna interpellation är så angelägen. Bara för någon dag sedan förlängde militärjuntan i Aung husarrest med . Detta har pågått nu . Vi har haft FN-sändebud, observatörer och rapportörer som har engagerat sig i framtid och i utveckling. Innan jag övergår till att ge en bredare bakgrund till hur orolig och bekymrad jag är tänkte jag börja med ett citat av med anledning av ett tal som fortfarande finns på regeringens hemsida. var då uppe till diskussion, och det handlade om huruvida man skulle häva viseringsförbudet för utrikesminister. sade följande: In our view this would be to send a wrong signal to . Vår uppfattning är att det vore att skicka fel signal till . Jag återkommer till vad sade mer . Jag kan konstatera att det är viktigt att göra skillnad mellan ASEM som en mötesplats och hur viseringsförbudet inom EU och övriga sanktioner tillämpas. Under de år som har gått har oändliga försök gjorts att skapa en dialog. Man har utövat påtryckningar. Frågan har varit uppe i FN. Länder har vädjat om att frågan ska upp i säkerhetsrådet. och skrev en rapport som fick stor uppmärksamhet. Det finns ett engagemang ute i världen för de mänskliga rättigheterna och de politiska rättigheterna. Det gäller inte minst oppositionsledarens roll. Hon vann ett val 1990 då hennes parti fick av mandaten i parlamentet, men de fick aldrig tillträda som regering på grund av militärjuntan i . Frågan har naturligtvis varit uppe i oändligt många sammanhang i nationella parlament, i FN och mer informellt men oavsett vilka försök till dialog som har gjorts har man inte nått någon framgång. Det beslut som militärjuntan tog var uppenbarligen ytterligare ett bevis på att de diskussioner som har förevarit inte räcker. Man har förlängt hennes husarrest med till. FN:s sändebud har inte fått tillstånd att åka in i , och inte heller den specielle rapportören. Exempel efter exempel går att räkna upp. Jag förstår inte den svenska hållningen . Jag tycker att den är otydlig. Jag kan konstatera när jag läser protokoll, när frågan om sanktioner och viseringsförbud var uppe, att det gavs en bakgrund till varför man skulle välja att utnyttja det undantag som finns. Men det gavs aldrig något skäl till att man skulle tillämpa det just i det här fallet. Det hade inte framkommit någonting nytt. valde då att följa viseringsförbudet, varpå en del av Aseanländerna vägrade att komma till ett av ASEM-mötena, vilket gjorde att det fick skjutas upp. Frågan är: Vad är nästa steg? De åtgärder som har vidtagits och de diskussioner som har förevarit har inte lett till några som helst konkreta åtgärder vad gäller . När jag läser det sade kontra dagens hållning menar jag att den svenska hållningen är betydligt mycket mer oklar. Det är här, fru talman, som jag skulle vilja ha ett svar: Vad är den svenska hållningen? Vad är nästa steg? 93 (): Jag har som vice ordförande i haft anledning att följa den här frågan, och man har också kunnat följa den i medierna. Det är helt klart att många europeiska länder känner en djup olust inför att hårdare betona mänskliga rättigheter i relationerna med länderna i . Det gäller även och flera andra länder. Det är så tydligt att överväganden om mänskliga rättigheter och hur hårt man ska driva dem i den delen av världen lätt underordnas ekonomiska och handelspolitiska hänsyn som de europeiska länderna har. är ett exempel, och det finns även andra, som sagt var. Vi har en parallell i den långa diskussionen om vapenembargot mot . Jag tror att det är väldigt viktigt att nu försöka avkräva utrikesminister en tydlighet i hans svar beträffande agerande inom Europeiska unionen vad gäller . Det har alltså en signaleffekt även vad gäller agerande i avvägningen mellan hänsynen till mänskliga rättigheter och ekonomiska och handelspolitiska överväganden. Jag instämmer naturligtvis i det som har sagt här. Det är viktigt med tydlighet och engagemang i EU-kretsen från svensk sida vad beträffar hävdandet av mänskliga rättigheter i i allmänhet men i i synnerhet, så att vi inte får en upprepning av den tvetydighet och undfallenhet som vi såg i debatten om vapenembargo mot . Jag tycker också att det vore intressant att höra utrikesministerns bedömning av den hårdare amerikanska attityden gentemot som ett resultat av den förnyade husarresten av oppositionsledaren, om detta kommer att påverka den europeiska unionens agerande. 94 Utrikesminister (): besökte jag de kallar sig och ägnade åt att försöka träffa Aung , men misslyckades. Jag vet vad det här är för typ av regim. Jag är glad att citerar . Det visar hur långt det här problemet har varit. Den som har känt av det starkast är just den starka kvinna som jag nämnde. innan jag åkte från träffade jag , biträdande generalsekreterare för politiska frågor, och han berättade målande om sitt möte med denna starka kvinna. Han var oerhört imponerad av hennes närvaro, motståndsvilja och den kraft som hon utstrålade. Han antydde att det också syntes på de soldater som bevakade detta hus, den respekt de hade för denna starka kvinna. Jag vet inte vilka krafter som sätts i rullning av förlängningen av husarresten. Jag kan inte i detalj redogöra för de amerikanska reaktionerna. Jag vet att intar en väldigt skarp position. Jag utgår från att vi kommer att diskutera den här frågan i någon form jag vet inte om den är på dagordningen eller om det blir i korridorerna vid utrikesministermötet . Vi har haft en svår diskussion inom EU, inte minst efter det möte i som ägde rum mellan handelsministrarna . Det ledde till att inget land kom till detta handelsministermöte. Det var ett slags solidaritetsyttring med Asean och ASEM, som vi har att arbeta med.