prot · GT09134 · 2006-06-02 00:00:00 — , vad inträffar om EU till exempel säger att de undantag ni föreslår när det gäller stödområdena inte är acceptabla utifrån EG-rätten, att de diskriminerar de regioner som har stödområdeskaraktär ute i EU när man ska ta sig från ett icke-stödområde i till ett stödområde i , att ni missgynnar de övriga europeiska stödområdena, och ni inte får genomföra detta? Avser regeringen då ändå att genomföra detta förslag? Den frågan kan jag ställa till också. Skulle ni ge stöd för att regeringen skulle lägga ett sådant förslag, givet att man tvingas exkludera, om man uttrycker det så, stödområden? var mycket noga med att det var ett starkt argument. När vi eventuellt skulle växla till utsläppsrätter kunde vi inte använda systemet och undanta vissa stödområden. Om EU nu förvägrar oss den möjligheten, är ni då beredda att ta förslaget? För detta, fru talman, är en realitet. EU kommer att med mycket stor tveksamhet och förmodligen inte alls acceptera detta. Kollegerna innan var mycket generösa och gav oss i det här utskottet och övriga intresserade tillfälle att få lite tid för debatter. Det enklaste svaret på frågan om genomförandet kan ju vara det att efter valet finns det en annan regering. Jag säger inte att den kommer, och beskriver säkert en sådan händelse som en katastrof, men det kan vara så att en annan regering kommer till stånd. Då är jag ganska övertygad, utan att föregripa regeringsförklaringen, om att problemet med vilka områden som ska vara med eller inte vara med, om vi ska ha si eller så många kronor, är ett problem som väljarna löser. Eftersom väljarna är så genuint mot flygskatten kanske det är en naturlig koppling och en naturlig konsekvens av väljarnas ställningstagande. 69 () replik: Jag märkte att i sitt anförande vände sig till , men vi två får nog ta debatten. Jag begärde replik när stod och pratade länge och väl om att det här förslaget mer eller mindre skulle ta död på turistnäringen i . Han målade upp en svart bild. Då vill jag ställa samma fråga igen som jag ställde förut från talarstolen och som jag inte fick svar på från . Ni pratar er varma om handeln med utsläppsrätter. Tror ni att det blir billigare att flyga då? När man får betala priset för att man smutsar ned miljön kommer det naturligtvis även med det styrmedlet att bli dyrare att flyga. Vad händer då med turistnäringen i som pratar om? Jag skulle vilja ha svar från någon alliansföreträdare på min fråga. Jag får aldrig svaret. När det gäller det här förslaget, som jag ändå vill uppmärksamma på att jag hade en hel del kritik emot jag tyckte inte att det var det mest optimala målas nu allting i svart. Men när vi kommer att delta i handeln med utsläppsrätter blir allting bra. Jag börjar då fundera: Vet ni vad det är för något? 70 (m) replik: Det är riktigt att jag ställde ett antal frågor till . Han har givetvis möjligheten att svara om han vill utnyttja den. Det är en viss form av artighet att föra en debatt i den här kammaren. (TREDJE VICE TALMANNEN: Det här replikskiftet är med .) Ja, det var en replik eftersom hon talade om att jag hade ställt frågor till . Jag kan bara konstatera att arbetsfördelningen förefaller vara sådan inom alliansen, om man uttrycker det så, att det ankommer på företrädare att föra talan just i den här skattefrågan. Det är på något sätt signifikativt att regeringspartiet hukar. 71 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att repliken måste vända sig till representant. 72 (m) replik: Jag tror inte att det blir någon katastrof för besöksnäringen, och det sade jag också i talarstolen. Men det kommer att vara ett antal tusen jobb och ett antal hundra tusen turister, besökare, som inte kommer att välja utan andra resmål på grund av effekten att stora operatörer, som vi har hört i debatten, flyttar från till bland annat . Jag kommer från . Vi var i stort sett klara för ungefär tre kvarts år sedan med ett avtal med , som fick beskedet om förslaget om flygskatt, och man sade: Så länge som den diskussionen pågår i öppnar vi inte några nya förbindelser. Och turistnäringen i grät tårar, vill jag påstå. De hade hoppats på att besökare skulle komma dit. Det är ett konkret exempel, ett så konkret exempel att denna riksdag kanske inte tycker att det är rimligt att hantera det. Men det är verkligheten som vi ska stifta lag utifrån. Som sagt tror jag att turistnäringen kommer att hanka sig fram. Men de tusentals jobb i turistnäringen, både i och i övrigt i vårt land, som skulle kunna komma till stånd kommer inte till stånd därför att kanske som ivrig pådrivare har drivit och hans parti i fördärvet. Men det får vi avgöra när han eventuellt vill svara. 73 () replik: Jag ska inte upprepa mitt anförande. Jag antar att har något slags förutfattad mening om vad en vänsterpartist kan säga i en viss fråga. Uppenbarligen är det på det sättet. Jag framförde en hel del tveksamheter kring detta förslag. Men jag står ändå bakom det därför att det är en helhetsuppgörelse av majoritetens partier, precis på samma sätt som alliansens partier nu försöker jobba för att få ihop ett eget förslag. Jag skulle inte nämna fastighetsskatten, men jag gör det ändå. Ursäkta, fru talman. Jag skulle bara vilja att talar om för mig vad tror händer med priset på flyget om flyget går med i handeln med utsläppsrätter. Höjs det, blir det oförändrat eller sänks det? Jag skulle bara vilja höra om alliansen vet vad det styrmedlet skulle komma att innebära för flyget som näring och därmed också för turistnäringen. Jag skulle vilja ha svar på den frågan. 74 (m) replik: Jag är alldeles övertygad om att det blir en kostnadsbelastning för flyget. De som inte begriper det, politiker eller branschföreträdare, är tämligen naiva. Det är klart att det blir en merkostnad. har jag svarat just på den frågan. Exakt hur stor den blir vet varken min meddebattör eller jag. Men fördelen är, som tidigare replikskifte gav vid handen, att höjningen drabbar tvärs över. Alla operatörer drabbas ju av den. Det är inte så att ett lands operatörer eller en destination eller vissa länder som drabbas, utan den drabbar tvärs över. Då får man rimligt likvärdiga konkurrensförutsättningar, och det är ju det som är poängen. Jag vill avsluta med att säga att jag inte tror att i grunden är för den här skatten riktigt ordentligt. Jag lyssnade mycket noggrant på anförandet. Jag kan konstatera att det inte är så väldigt många som riktigt vill stå för det här förslaget och som säger att det är bra. Det fanns reservationer för att det inte var bra här och inte riktigt fullkomligt där. Men på något sätt har det ändå kommit till stånd. vill de flesta frånträda förslaget. Men var finns arkitekterna bakom detta fantastiska förslag? Nej, det är inte helt perfekt. Vi kanske kunde ha gjort någonting annat. Och det parti som faktiskt har makten, och som älskar att sitta ensamma i och inte ha sällskap innanför väggarna vid sammanträdesborden, har inte ens orkat svara. Det är en nonchalans mot kammaren, mot väljarna, mot turistnäringen, mot flygbranschen som är makalös. Och den regeringen, fru talman, är den som begär att få förtroendet att fortsätta. Det är märkligt att man ska visa den nonchalansen. Även om det är en sista dag just i denna kammare, kunde det finnas ett allmänintresse att få lyssna till utskottets företrädare i en fråga där man är så djupt 75 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill återigen påminna om att det är ett replikskifte med representant. Talartiden är dessutom slut. 76 (): Flygskatten är ännu ett exempel på hur utan någon som helst hänsyn till landets bästa driver fram en utveckling som försvårar möjligheter att konkurrera, att behålla jobben och att investera. Vi lever ju i ett avlångt glesbefolkat land. Det är självklart att det är flyget man ska satsa på. Man ska satsa på flyget och inte bromsa det. Tåg i all ära, men tåget kommer att fortsätta att tappa passagerare på långa sträckor. Som skåning blir jag extra irriterad då skatten blir ett dråpslag för . Och som vanligt skrattar danskarna åt oss. De sitter där på andra sidan och skrattar åt de dumma svenskarna, för nu kommer flygbolag och passagerartrafik att flytta över till i stället. Och vem tjänar på det? Tjänar miljön på det? Tjänar svenska folket på det? Nej, det gör de inte. Tjänar svenska staten på det? Nej, det gör man inte heller. Men danskarna tjänar på det, och de är jättenöjda. De sitter säkert och följer den här debatten, för jag såg att den sänds i . Vi är många som är gamla nog att ha kunnat följa flygets utveckling och kunnat se hur det har utvecklats till att bli vårt allra säkraste, mest pålitliga, snabbaste och billigaste transportmedel. Men det här förslaget är ett steg tillbaka i utvecklingen. Fler och fler kommer att köra bil i stället till men för miljön. Jag har hört vad socialdemokrater mellan skål och vägg verkligen tycker om förslaget. De säger: Vi är ju tvungna att genomföra det. Det är priset vi får betala för att få stöd och regeringsmakten, och makten kostar ju alltid. Men som vanligt skickas notan till det svenska folket. Och det knorras i leden ute i landet var så säkra! men hitintills, på typiskt svenskt manér, knyter man näven i byxfickan. Men jag när förhoppningen att svenskarna vaknar upp, slår näven i bordet och säger att nu är det nog, och det kan de göra i valet . Jag kan bara beklaga att driver Socialdemokraterna från vett och sans. Jag yrkar bifall till reservationen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § En kronofogdemyndighet i tiden Föredrogs skatteutskottets betänkande 2005/06:SkU35 En kronofogdemyndighet i tiden (prop. 2005/06:200 och prop. 2005/06:124 delvis). 77 (): Först var det , sedan och är det kronofogdemyndigheternas tur att omvandlas till en myndighet. I alla fall tycker en riksdagsmajoritet det. Förslaget som ska debatteras bygger på att de regionala kronofogdemyndigheterna avvecklas och en ny myndighet med rikstäckande verksamhet inrättas. Den nya myndigheten är tänkt att vara knuten till i strategiska frågor och stöd när det gäller IT-verksamhet och administration. Men om just detta är inte överens. , , lämnar i en gemensam reservation andra synpunkter på hur man bäst utformar en kronofogdemyndighet i tiden. 78 (): framtid med dess nuvarande organisation med tio regionala kronofogdemyndigheter har varit föremål för analys och utredning som så mycket annat kan man tillägga, fru talman. Den senast avslutade utredningen föreslog att de regionala myndigheterna skulle läggas samman till en rikstäckande myndighet och att borgenärsfunktionerna skulle flyttas. Syftet med förslaget i utredningen var att undanröja dagens situation med kronofogdemyndigheternas dubbla roller och skapa opartiskhet i det verkställande arbetet. Remissinstanserna tillstyrker i stort en rikstäckande kronofogdemyndighet med en positiv inställning till att kronofogdemyndigheten blir helt fristående från . Det förslag som regeringen nu lägger fram innebär att kronofogdeverksamheten även i fortsättningen knyts till , att får beslutandefunktioner över kronofogdemyndigheten och att generaldirektör blir högste tjänsteman för den samlade verksamheten. I förslaget konstaterar regeringen, fru talman, att det är viktigt att kronofogdemyndigheten i sin operativa verksamhet kan arbeta helt självständigt och upprätthålla partsneutraliteten. Det konstaterandet delar vi, men vi finner det i ljuset av detta märkligt att man inte föreslår en helt fristående myndighet. Vi anser, fru talman, att rikskronofogden ska ha det fulla ansvaret och vara chef för en helt självständig myndighet. Det krävs att kronofogdemyndigheten skils från även vad gäller övergripande ledning, budgetering och verksamhetsuppföljning. Som sagt är det märkligt att man nu lägger fram en proposition till där man inte tar vara på den möjlighet som man har haft att skilja kronofogdemyndigheten helt och hållet från . Det här är, fru talman, min sista utskottsdebatt. Jag vill passa på att tacka utskottets ledamöter, samtliga, för ett gott samarbete , och jag vill även rikta ett tack till tjänstemännen på skatteutskottets kansli. Jag yrkar bifall till reservationen från . 79 (): Eftersom alliansen har lagt fram en gemensam reservation och skrivit en gemensam motion när det gäller det här ämnet har jag inte så mycket andra åsikter och synpunkter än . Vi tycker att förslaget att avveckla de tio lokala kronofogdemyndigheterna och sammanföra dem till en enda myndighet är bra. har ju motsvarande genomförts för . Men där slutar lovorden. I den utredning som föregått regeringens proposition föreslogs att kronofogdemyndigheten skulle vara helt fristående. väljer regeringen i stället att låta den högsta ledningen i också bli ledning för den nya kronofogdemyndigheten. Chefen för kronofogdemyndigheten blir inte generaldirektör utan kommer att kallas rikskronofogde. Låt i stället rikskronofogden bli chef för en helt fristående myndighet. Det anser och övriga allianspartier. De dubbla roller som kronofogden har genom att både verkställa och vara den som företräder staten när det gäller att driva in skulder har kritiserats. Alliansen har i sin motion framfört att borgenärsuppgifterna borde överföras till precis som också utredningen föreslog. Men i det förslag som vi ska fatta beslut om säger regeringen: Vänta med detta. Med detta yrkar jag bifall till reservationen. Jag vill precis som tacka er kolleger i skatteutskottet och tjänstemännen i skatteutskottet, för det här är sista debatten för året. Förhoppningsvis kommer både och jag tillbaka också. 80 (): Det finns över 500 statliga myndigheter i . Det är alldeles för många. arbetar för att ett betydande antal av dessa myndigheter ska avvecklas eller slås ihop. Trots den grundinställningen är vi öppna för en annan syn i frågor där det är befogat. Inom och alliansen är vi överens med regeringen om att de nuvarande tio regionala kronofogdemyndigheterna ska föras ihop till en rikstäckande myndighet. Vi är också överens om att en del borgenärsuppgifter ska föras över till . Från alliansen är vi kritiska till regeringens förslag om att den nya myndigheten inte blir helt fristående utan kopplas till i strategiska och vissa organisatoriska frågor. Regeringen väljer att lägga fram detta rätt halvdana förslag trots att både den särskilda utredaren och flertalet remissinstanser anser att kravet på opartiskhet och obundenhet talar för en helt självständig myndighet. Dagens ordning innebär dubbla roller, något som kritiseras hårt från många håll. Utskottsmajoriteten skriver till och med själv i betänkandet: Det är också viktigt att myndigheten i sitt beslutsfattande av utomstående bedömare uppfattas som opartisk och självständig i förhållande till . Trots det vill man blanda ihop korten genom att låta och generaldirektör besluta om kronofogdemyndighetens strategiska frågor. Hur opartisk och självständig kommer då kronofogdemyndigheten att uppfattas som? Regeringens motiv för den här sammanblandningen är kostnadsskäl, rätt och slätt kostnadsskäl. Det är mycket märkligt. Hade regeringen haft den ambitionen vad gäller de hundratals myndigheter man har tillskapat borde rimligen de flesta av dessa inte ha bildats. Där har inte kostnadsskäl hindrat regeringen. När en ny myndighet bildas som verkligen behöver vara helt självständig förhindras det alltså av kostnadsskäl detta trots att myndigheten ska ha en rikskronofogde med eget centralt kansli. pekar regeringen med hela handen och bestämmer vad som är kansliets uppgifter och att de ska begränsas till operativa frågor, inte strategiska. Utöver den särskilda utredaren och de flesta remissinstanser har föreningen väl beskrivit sin kritik mot att regeringen bara går halva vägen för den här myndigheten. Man avslutar beskrivningen med orden: Att låta kronofogdemyndigheten strategiskt styras av är snarare ägnat att även fortsättningsvis väcka misstankar från de enskilda borgenärerna om att opartiskhet inte råder i handläggning av enskilda respektive allmänna fordringar. Jag delar föreningens uppfattning. Rikskronofogden bör ha det fulla ansvaret och vara chef för en helt självständig myndighet. Därför bör besluta om ett tillkännagivande till regeringen att återkomma med förslag om en helt fristående kronofogdemyndighet. Jag yrkar därför bifall till alliansreservationen i ärendet. I likhet med föregående talare vill också jag tacka utskottet för den gångna perioden, det samarbete vi haft och de intressanta debatter vi har haft. Jag har saknat en del debatter, exempelvis båtskatten. Men den får vi väl återkomma till . Jag vill rikta ett tack till utskottets ledamöter. 81 (): ombildades ju till att bli en rikstäckande myndighet. Det har gett väldigt positiva resultat i form av en ökad samordning. Det har blivit effektivare verksamhet. Framför allt har det lösgjorts en del resurser som man bland annat kunnat använda till ökad skattekontroll. Någon motsvarande reform gjordes inte på kronofogdesidan då, men är det . De nuvarande tio regionala kronofogdemyndigheterna ersätts med en myndighet med rikstäckande verksamhet som ska benämnas kronofogdemyndigheten. Den ska vara självständig, men i vissa avseenden ska den vara knuten till . Det gäller IT, administrativa stödfunktioner och strategiska frågor. Jag tycker att det är värt att notera att i den operativa verksamheten kommer kronofogdemyndigheten att arbeta självständigt. Indrivningsverksamheten är i stor utsträckning lokalt anknuten. Förutsättningarna för den verksamheten förändras inte huvudsakligen genom att man avskaffar de tio regiongränserna. En fördel med att infoga kronofogdemyndigheten i är ju att verkets resurser kan utnyttjas på ett effektivt sätt utan att det behövs särskilt stora arrangemang för att åstadkomma detta. Viktigt är att upprätthålla och förstärka förtroendet för KFM:s opartiskhet i det verkställande arbetet, där partsneutraliteten har en särskild betydelse. För att upprätthålla och även stärka tilltron till den här opartiskheten i det exekutiva arbetet ska sådana borgenärsuppgifter som är av offensiv natur föras över till så snart som det är möjligt, troligast . Den kommande chefen för kronofogdemyndigheten kommer att benämnas rikskronofogde. Hon kommer att ha ett centralt kansli till sitt förfogande för ledning, styrning, uppföljning och utveckling av verksamheten. Det kommer att finnas en styrelse, , som kommer att besluta om årsredovisning, delårsrapporter och budgetunderlag även för kronofogdemyndigheten. I styrelsearbetet kommer rikskronofogden att delta på berörda punkter. Det är viktigt att myndigheten av utomstående uppfattas som opartisk och självständig i sitt förhållande till . Det här ställer krav på regleringen i instruktionerna. Den självständiga roll som kronofogdemyndigheten har kommer också till uttryck genom att myndigheten i sin processförande roll ges behörighet att föra processen även i överinstanserna. Vi har ett krav från våra uppdragsgivare, och det är ytterst medborgarna, att man ska ha en enhetlighet med lika rättstillämpning och en likabehandling. Varje ärende ska alltså behandlas lika oavsett var i landet man bor, och inte minst med högsta möjliga effektivitet för våra skattepengar. Den förändring som vi står inför är tänkt att på ett bättre sätt än möta upp just de här kraven. Det tycker jag är bra. ska prioriteras upp. Det finns en reservation från de borgerliga partierna där man i stort sett delar uppfattning om betänkandets innehåll. Men man vill att kronofogdemyndigheten skils helt och hållet från , även när det gäller den övergripande ledningen, budgeteringen och verksamhetsuppföljningen. Jag delar inte alls den borgerliga uppfattningen om att KFM, som man skriver, är en till betydande delar beroende myndighet till . Jag anser att det inte blir så, för KFM har faktiskt ett eget mål och uppdrag enligt regleringsbrevet. Den farhågan är obefogad. Genom den här förändringen kan man effektivisera administrationen, eller dra ned på byråkratin som det ofta, framför allt från borgerligt håll, brukar kallas. I gengäld kan man använda de pengarna till förebyggande verksamhet och försöka hjälpa människor så att de inte hamnar i skuld, alltså minska antalet gäldenärer. Det här ligger faktiskt helt i linje med det regeringen skriver i den förvaltningspolitiska propositionen. Inriktningen är att myndigheterna ska samverka mer och fortsätta det pågående arbetet med att minska kostnaderna för administrativt arbete och i stället lägga pengarna på operativ verksamhet. Det här, fru talman, är ett bra sätt att förvalta våra skattemedel. Det skapar en tydlighet runt kronofogdemyndighetens uppdrag med sin självständiga operativa verksamhet, med en hög rättssäkerhet och en nära samverkan. För att vara trovärdig i sin argumentation som oppositionspolitiker måste man också när det väl kommer till kritan visa det i praktisk handling. Vi hör ofta att vi har alldeles för höga administrativa kostnader. Vi har för många verk och myndigheter. har vi faktiskt ett konkret förslag där man beaktar just att våra skattemedel ska förvaltas på bästa sätt. Vi hörde tidigt i kammaren moderata säga att man vill lägga 50 miljoner mer, tror jag, på ekobrottsbekämpande. Här kan man använda de administrativa pengarna till just sådant i stället för att ta ut det ur skattekollektivet. Man ska också notera att om man följer oppositionens förslag, som vill bryta sönder samarbetet mellan KFM och , som har samspelat , blir det dyrt. Man har ju en gemensam infrastruktur, en gemensam teknisk miljö, gemensamt intranät och goda kommunikationer mellan varandra. Om det här skulle brytas loss kommer stora förluster att göras på många områden, inte minst på effektivitetens område. Vi är övertygade om att det är en partsneutral operativ verksamhet som kommer att skapas, där en rikstäckande kronofogdemyndighet skulle bli mycket mer flexibel än dagens ordning, eftersom det inte längre kommer att finnas några administrativa hinder för var de olika arbetsuppgifterna i landet ska utföras. Man kan säga att det här är en win-win-situation för båda parter, egentligen för alla parter. Jag yrkar bifall till betänkandets förslag och avslag på motionerna. 82 (): Även det här betänkandet står vi i bakom. Vi menar att det är bra att vi skapar en myndighet för kronofogdemyndigheten. Vi kan ju som förebild se de fördelar som skattemyndighetens arbete har utvecklats till sedan man utformade den till en myndighet. har på ett väldigt bra sätt, tycker jag, gått igenom de övriga fördelar som ett sådant här beslut skulle innebära. Jag vill understryka ett par saker. Det är till exempel att resurser kan komma att utnyttjas mer effektivt i och med att man utnyttjar gemensamma stöd och att man ska vara knuten till skattemyndigheten när det gäller både vissa organisatoriska och vissa strategiska frågor. Jag tror att det är någonting som vi ska ta vara på. Efter alla beslut, och när det har gått , sker också vanligtvis en utvärdering. Är det någonting som behöver ändras finns det alla möjligheter att göra ändringar och justeringar också. Jag tror också, precis som , att när det gäller den operativa verksamheten kommer kronofogden att ha all möjlighet att bedriva sitt arbete helt och hållet självständigt. Jag tänker inte förlänga den här debatten. Jag tänkte passa på, eftersom det är den sista debatten med skatteutskottet för den här perioden, att tacka övriga ledamöter för intressanta debatter, ibland lite småtråkiga, men i det stora hela har det varit positivt. Sedan får vi se om några av oss ses . 83 (): Så här bland de sista debatterna tar jag mig friheten att gå in i en debatt som skatteutskottet huvudsakligen ska hantera. Bakgrunden är naturligtvis att jag har personlig erfarenhet i mitt tidigare uppdrag som advokat av att i väldigt många ärenden ha haft med kronofogdemyndigheten att göra och har väldigt många bekanta inom kronofogdemyndighetens organisation. Jag har helt enkelt blivit uppmanad att ställa upp i debatten och tala om lite grann hur det har sett ut i verkligheten.