prot · GT0965 · 2006-02-01 00:00:00 — Till dem hör , CE Konsumentelektronikbranschen, IT-företagen, med flera. Därför, fru talman, yrkar jag att ersättningen återställs till den nivå som gällde före per möjlig lagringsminut men att den ändring i utformningen som gjordes för digitala anordningar kvarstår. I det förra betänkandets replikutbyte sades att regeringen får så många utredningar. När det gäller just kassettersättningssystemet skriver utskottsmajoriteten att man ska titta på det . Då behövs det. Vi måste inse att det här är svårt eftersom vi har en stark teknisk utveckling. För mig är det fullständigt förvånande att man kan ha kvar ett kassettersättningssystem som det nuvarande när tekniken redan har kommit så långt att man kan påstå att det är förlegat. Bestämmelsen om kopiering för enskilt bruk i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är förmodligen den inskränkning i upphovsmannens ensamrätt som berör flest människor och som har praktisk bäring på många offentliga verksamheter. kunde man kopiera hela verk så länge det var för privat bruk. Denna rätt var särskilt viktig för studenter, som i många fall är hänvisade till ett litet kursbibliotek. Ett läromedel kan vara slutsålt på förlaget. Dagens förbud mot att kopiera hela böcker är alltför långtgående och orealistiskt i förhållande till hur situationen ser ut för skolor och universitet i landet. Det har också uppmärksammats av och flera universitet, men även och var kritiska till förbudet. Jag vill gå en bit längre. Jag menar att de som har föreslagit detta och de som står bakom detta antingen har glömt bort eller inte alls känner till vardagen inom högskoleutbildning och forskning, åtminstone på filosofisk fakultet. En sådan pedagogisk metod som PBL, problembaserat lärande, innebär att man snabbt ska ha tag på material. Det finns inte att låna. Vad gör man för den lilla gruppen på fem personer som ska använda materialet? Författaren kanske är utomlands. Det är slutsålt på förlaget. Det är svårt att ordna det inom en begränsad tid. Jag vill här också påpeka att regeringen inte var anbefallen av det EG-direktiv som låg till grund för skärpningen av den upphovsrättsliga lagstiftningen att genomföra denna vittgående förändring. Det hade annars kunnat mildra det faktum att studenter riskerar åtal för att de försöker komma över svårtillgängligt material som ingår i kursplanen. Det anser jag helt enkelt är absurt. Jag hoppas att regeringen återkommer med ett bättre förslag än det som gäller. Jag yrkar bifall till reservation nr 11. 102 (): Denna debatt handlar om immaterialrätt i stort, men jag tänkte i huvudsak ägna mig åt datorrelaterade uppfinningar och varför hotet om ett mjukvarupatent är värt att ta på allvar. Visst sade nej till det direktivförslag om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar som då fanns. Hotet finns fortfarande kvar. Dels går europeiska patentverkets praxis åt fel håll och det patenterbara området växer, dels finns det fortfarande mycket starka krafter för att ska ta efter och tillåta patent även där det inte finns något tekniskt bidrag. Den fråga man måste ställa sig är: Varför skulle det då vara så hemskt om fick samma rättsutveckling som med ett långtgående mjukvarupatent? För att få ett bra svar på den frågan gjorde jag något som jag inte gjort tidigare. Jag lade ut ett utkast av mitt eget anförande på min blogg, , och har fått in många bra kommentarer och mejl från många som är engagerade i den här frågan. Det känns bra att hålla ett anförande som inte bara visar vad jag själv eller tycker utan som visar vad jag vet att många som sysslar med de här frågorna i vardagen också tycker. Jag vill anföra tre huvudskäl till att vi inte ska ha ett mjukvarupatent. För det första skulle småföretagen inte kunna överleva. För det andra skulle det skapa en monopolsituation. För det tredje skulle utvecklingen inom programmering avstanna. De små företag som jobbar med programmering skulle framför allt av kostnadsskäl över huvud taget inte ha möjlighet att ta ett världsomfattande patent. Det skulle sluta med att om ett större företag som har de här möjligheterna tog patent på samma sak skulle inte de som har skapat innovationen från början få använda den själva. Mellan de stora världsledande företagen skulle det säkert uppstå en byteshandel med patent så att man fick rätt att använda patentskyddad mjukvara. De små företagen skulle inte ha något att ge i utbyte. Om de skulle behöva betala för rättigheten att använda nödvändig mjukvara skulle de inte ha chans att klara sig i konkurrensen. Vi är faktiskt redan där att små mjukvaruutvecklare ibland blir kontaktade av större företag som hävdar att de har patent på just det som mjukvaruutvecklaren håller på att utveckla, och skadeståndskrav ställs om man inte upphör att utveckla och sälja mjukvaran. För det andra: En monopolsituation skulle skapas. kan man se att alltfler patentansökningar från de största företagen innehåller orimligt många användningsområden även för i grunden ganska enkel teknik. Det gör att andra inte kan utveckla innovationer inom samma områden, och givetvis försämrar det konkurrensen. De stora företagen kan skapa monopol inom stora utvecklingsområden genom att inte tillåta någon annan att komma in. Det kan man redan se händer i . För det tredje: Detta är den kanske viktigaste punkten, nämligen att utvecklingen skulle stanna upp. Jag skulle vilja påstå att det inte är de stora företagen som Microsoft och som leder utvecklingen i fråga om mjukvara. Det är småföretagare och privatpersoner som står för de allra största och viktigaste innovationerna. För en hemmaprogrammerare skulle det bli omöjligt att hålla ordning på vilka mjukvarupatent som är tagna. Och det är nästan omöjligt att skriva ett program utan att använda koder som någon annan redan har använt. Det skulle vara nästan omöjligt att inte trampa på en patentmina. Detta är ett komplicerat område, som också sade. Jag skulle vilja göra ett par jämförelser för att tydliggöra vad patent på mjukvara skulle innebära för programmerare. Man kan jämföra programmering med att skapa musik. När en musiker skriver ett musikstycke eller en låt använder han eller hon olika kombinationer av ackord och sätt att spela på. Även vid inspelningen av musiken kan själva arrangemanget av musiken ha stor betydelse för hur det låter. Lyckligtvis kan inte detta patenteras. Även om Madonna har använt ett sätt att dämpa musiken mitt i en låt kan hon inte ta patent på det, och hon kan inte hindra andra från att göra samma sak. Hela låten är skyddad av upphovsrätt, men sättet att spela musiken på kan inte patenteras. På samma sätt bör det vara för programmering. Ett program som helhet är skyddat av upphovsrätt, men varje del och kombination av kod eller idéer ska inte kunna skyddas av patent. Det måste vara fritt att använda olika idéer trots att de har använts tidigare för att kunna skapa nya program som kanske till och med är bättre än de gamla. Jag skulle också vilja göra en jämförelse mellan programmering och matlagning, om det är någon här i kammaren som är mer intresserad av det. Om det skulle vara möjligt att ta patent på olika grundsåser, kanske en vit grundsås eller en brun grundsås, skulle det bli oerhört svårt att vara kock och skapa nya såser eftersom de flesta bygger på grundsåserna. Ni förstår säkert. Likadant skulle det vara inom programmering. Jag satt också och funderade på hur det skulle vara om det , om vi går tillbaka till musiken, hade gått att ta patent på olika kombinationer i musikstycken. Om hade tagit patent på ett stycke i en symfoni där det slås väldigt kraftigt på en puka som alla stråkar spelar för fullt, hade ju inte kunnat komponera de verk där han använder samma teknik. Och om hade tagit patent på alla de sätt att spela och kombinationer av olika instrument som han kom på för sina 626 olika kompositioner, skulle det inte ha varit lätt att heta och komma . Hans verksamhet hade fått handla om att försöka undvika alla de musikpatent som redan hade tagit. Alla inser orimligheten i att ta patent på delar av musikstycken och sätt att spela. Lika orimligt och utvecklingshämmande skulle det vara om vi fick ett mjukvarupatent. Upphovsrätten skyddar musiken, och den skyddar också programvaran, och det tycker jag räcker. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 4 om datorrelaterade uppfinningar och till reservation 13 om översyn av upphovsrättslagen. 103 (): Jag vill börja med att tala om gemenskapspatent. Det som det handlar om är att vi behöver ett gemensamt patentsystem för hela EU. Finessen med detta är att man slipper söka patent i varje land som man vill sälja sin produkt i. Detta är naturligtvis något som gynnar uppfinnarna och näringslivet och som ger fler arbetstillfällen. Den här frågan ligger inte bara på oss här i , utan också på EU-nivå. Och är ett av de länder där man mycket hårt driver på för att få en lösning, både för att spara tid och pengar och för att slippa alla patentansökningar. Detta är därför lite grann att slå in öppna dörrar eftersom detta är någonting som regeringen redan driver. Men naturligtvis måste vi fortsätta att driva detta. Datorrelaterade uppfinningar är ett område som växer i takt med att alltmer i samhället blir datoriserat. Grundprincipen är att det ska vara teknikneutralt, alltså både upphovsrätt och patenträtt. när väldigt lite var via dator fanns inte detta behov lika tydligt. Men detta behov har uppstått, och det kommer att bli större och större ju mer som blir datoriserat. Det är därför så viktigt att man ligger i framkanten av utvecklingen här. Det får inte vara så att den som säljer sina varor i affärerna har ett fullgott skydd, till exempel uppfinnaren som har gjort produkten eller konstnären som har skrivit ett musikstycke, medan den som säljer via datorn inte har detta skydd. Därför är det så viktigt att samma skydd gäller oavsett hur man säljer produkten. Det är produkten i sig som är det viktiga. Sedan är det givetvis viktigt att man även i datorns värld har en balans mellan konsumenternas intressen och upphovsmannens intressen, alltså konstnären eller uppfinnaren. Däremot blir det väldigt märkligt om man just i datorns värld helt slår ut uppfinnarnas och kulturarbetarnas skydd, medan man i den vanliga världen har ett fullgott skydd. Den här balansen måste finnas, men detta måste vara teknikneutralt. Det är en viktig princip. Det är också väldigt viktigt att man inte har ett totalt fritt spelrum, vilket vi lite grann har när det gäller datorrelaterade uppfinningar. Det finns alltså tiotusentals patent beviljade för datorrelaterade uppfinningar, men det finns olika praxis, alltså hur man tillämpar regler som styr. Och det är olika regler i olika länder. Det gör att det är väldigt viktigt att slå fast vilka regler som gäller. Man har här tidigare tagit upp diskussionen om den amerikanska modellen. Där är det väldigt tveksamt vad man kan få patent på. Där tangerar det att man kan få patent på mjukvara och rena affärsmetoder. Det är just det som vi vill komma ifrån. Det är därför som det är så viktigt att ha tydliga och klara regler som inte går den amerikanska vägen men som naturligtvis ändå innebär någon form av skydd. Där har man slagit fast att om det finns en teknisk uppfinning ska man kunna bli skyddad. Men det är alltså väldigt klara och strikta regler. Men detta är också en fråga som inte enbart ligger på bord, utan det är faktiskt EU som beslutar här. Och har haft en omröstning där man har underkänt det kompromissförslag som har kommit fram just utifrån att man vill gå ännu längre från den amerikanska modellen än man har gjort. Det gör att vi får avvakta processen inom EU. Naturligtvis driver vi vår linje. Men det är inte bara upp till oss. Och just nu har hela processen gått i stå. Det är lite grann samma problem som när det gäller gemenskapspatentet. Det är väldigt trögt. Detsamma gäller biotekniska uppfinningar där forskningen har gått framåt. kan man gå in i människokroppen på kromosomnivå. Och här är frågan om man ska kunna ta patent på till exempel en modell där man tillverkar mediciner och undersökningsmetoder inom vården kopplade till denna nya kunskap. Svaret är att man ska kunna göra det men väldigt reglerat, så att det inte blir så som man har talat om, att man tar patent på liv. Det är samma sak här som när det gäller datorrelaterade uppfinningar att det redan finns mängder med patent beviljade. Det finns alltså redan en praxis i rättsväsendet, men vi har ingen kontroll över åt vilket håll den praxisen går. Det är därför det är så viktigt att ha klara regler. När det gäller kopiering av litterära verk för privat bruk har det visat sig att det är ett väldigt stort problem att man har satt i system att masskopiera kurslitteratur. Det har till och med varit fall där författaren har fått inkomster från en handfull sålda böcker som böckerna har varit spridda över . Då har man alltså olagligt kopierat mängder med böcker. Det är just för att komma från det som vi har sagt att man inte ska kopiera hela böcker. Men det görs undantag. När vi fattade det beslutet klargjordes det att är det ovanlig litteratur, gammal litteratur som endast finns i liten omfattning eller om det är svårigheter med att få tag i upphovsmannen kan man utfärda licenser, antingen med godkännande av upphovsmannen eller genom tvång. Det innebär att man helt enkelt fattar ett beslut om det för att det ska komma till exempel studenterna på ett universitet till del. Sedan har vi frågan om kassettersättningen. Kassettersättningen går ut på att man betalar en liten avgift när man spelar in till exempel film eller musik. Man betalar för cd-skivor, tidigare vhs-kassetter och dvd-skivor. Orsaken till att de här reglerna finns är att upphovsmännen, de som gör film och musik, har kommit överens om att det egentligen inte ska vara tillåtet att kopiera deras verk. Det leder till att färre köper film och musik, och upphovsmännen får svårt att försörja sig. Då har man kommit fram till att man kan gå med på en kopiering för privat bruk i liten omfattning. Då måste upphovsmännen få intäkter på något sätt. Det har lösts så att man betalar på cd-skiva, dvd-film och så vidare. Frågan om kassettersättning handlar nog inte om att den ska avskaffas. Då tror jag inte att upphovsmännen kommer att gå med på kopiering för privat bruk. Däremot måste vi följa utvecklingen i samhället. Det finns ett stort behov av en översyn av kassettersättningen och hela upphovsrätten, som tidigare talare har påvisat. Regeringen har aviserat en sådan stor genomgripande översyn. har vi precis uppdaterat upphovsrätten och gjort förändringar. I det sammanhanget vill man se lite hur det fungerar i praktiken innan man ändrar allt i grunden. Det är orsaken till att det dröjer lite. Men naturligtvis kommer vi att ligga på så att det inte dröjer alltför länge innan vi får den stora övergripande översynen, som det är ett stort behov av med tanke på den tekniska utvecklingen, datoriseringen och förändringarna i samhället. 104 () replik: Jag ägnade en ganska stor del av mitt anförande åt att tala om vikten av att komma framåt i frågan om gemenskapspatent och försöka laga efter läge i den debatten. Jag påpekade att det faktum att förhandlingarna i går trögt inte är ett skäl till att inte göra någonting här hemma i . Det skulle jag vilja att kommenterade och bemötte. Jag skulle också vilja att du kommenterade det initiativ som den tyvärr inte har tagit, utan , som har bjudit till en konsultation med EU:s medborgare om andra möjliga vägar att komma framåt för att uppnå de syften som ligger till grund för idén om ett gemenskapspatent, nämligen att gå vidare genom att tydligare öka tempot i att harmonisera de olika medlemsländernas lagstiftning. De andra vägar som man har pekat på är att gå vidare med den metod som handlar om ett ömsesidigt erkännande av de olika medlemsländernas patentsystem. Jag vill helt enkelt veta: Vad är Socialdemokraternas uppfattning om de olika modellerna? Är vägen om ökad harmonisering av det svenska regelverket med det europeiska systemet en väg som Socialdemokraterna säger ja till? 105 () replik: Det gäller först att klargöra vad det europeiska systemet är. har vi ett lapptäcke av olika system i olika länder. Syftet med ett gemenskapspatent var just att komma ifrån de olika reglerna så att man bara ska behöva göra en enda patentansökan för att få tillgång till hela EU-området. Jag tror inte att man ska släppa målet om gemenskapspatent, men naturligtvis kan man tänka sig övergångslösningar. En övergångslösning är så klart att så långt möjligt harmonisera. Då är det också viktigt att man verkligen harmoniserar mot mitten så att det inte blir en förskjutning åt det ena eller det andra hållet. Man får gå utifrån genomsnittet i EU, men det är å andra sidan det hela arbetet med gemenskapspatent handlar om. Sedan är språkfrågan ett stort problem. Frågan är: Ska allt översättas till alla språk? Det är tidsödande och kostsamt. Å andra sidan missgynnas vi som utgör ett litet språkområde om allt kanske ska vara på de stora språken. Det finns många frågetecken här. Naturligtvis är vi och regeringen villiga till övergångslösningar, men slutmålet får vi inte släppa, och det är att vi ska ha ett gemenskapspatent med samma regler i alla EU-länder. 106 () replik: Just i det låsta läget är det än mer intressant att med kraft verkligen titta på vad vi själva kan göra här hemma för att ta steg som förenklar, förbättrar och gör det lättare för småföretagare att få patent på sina idéer. Jag kan inte förstå hur Socialdemokraterna agerar. Du säger: Javisst, en ökad harmonisering är möjlig, det är en väg att vandra, det ska vi titta på. Men slår ni ned de motionsyrkanden som finns rakt av. yrkanden om att titta på hur sekretessreglerna kan harmoniseras med EU-system och hur och de olika myndigheterna kan samverka på ett bättre sätt avstyrker ni och hänvisar att det pågår förhandlingar i om ett gemenskapspatent, men dessa har kört fast. Det är djupt olyckligt om regeringen företräder den hållningen att vi ska vänta på ett gemenskapspatent. Det finns konkreta förslag och motionsyrkanden, som ni avstyrker, som går ut på en ökad harmonisering, att vi själva gör det arbete som inte gör åt oss. Jag förstår inte hur menar när hon å ena sidan säger att harmonisering är bra och å andra sidan avstyrker de yrkanden som finns på detta. säger att regeringen tycker att den här frågan är mycket viktig och driver på. Ja, det har inte gett de resultat som vi hoppats på. Det ska vi förstås inte skylla den socialdemokratiska regeringen för, men jag vill ändå veta: Om frågan är så viktig som hävdar från talarstolen, vilka initiativ tar den socialdemokratiska riksdagsgruppen för att sätta press på och justitieministern att verkligen med kraft driva frågan? 107 () replik: Jag tror att regeringen med glädje hade drivit harmoniseringar om det hade varit möjligt. Frågan är: Vad ska man harmonisera till? Det finns helt olika system i alla länder. Ska man ena dagen harmonisera efter ett land och den andra utifrån ett annat? Det är just det som är problemet, och det är därför som alla länder måste samsas. Det räcker inte med att ett enda land, , försöker harmonisera åt det ena eller det andra hållet. Därför tror jag att vi inte får släppa slutmålet om samma patent i hela . En annan viktig fråga är patentintrångsförsäkring, som det också finns motioner om. Det handlar om möjligheter för inte minst mindre företag eller enskilda uppfinnare att försäkra sig mot att någon gör intrång i ens patent. Det kan bli en väldigt dyr rättsprocess. Det försäkringen är till för är att klara den processen. Det är samma sak här, att man försöker få till stånd det på EU-nivå. Det finns en stark vilja från EU att lösa detta på internationell nivå. I detta fall har man även sagt att man från i är beredd att se över frågan för svenska uppfinnare och svenska företagare som en övergångslösning. 108 () replik: Jag lyssnade uppmärksamt på det som sade om grundprinciperna för hur lagstiftningen borde se ut. En sak som jag tyckte var intressant och som låter bra är att vi borde jobba för en teknikneutral lagstiftning. Därför tycker jag att det är lite förvånande att Socialdemokraterna och regeringen har drivit igenom regler som ni uppenbarligen fortfarande försvarar och som innebär att man inför ny särbehandling av olika distributionsformer för ett och samma verk. Jag tänker då till exempel på reglerna för privatkopiering, där vi ju är helt överens om att det är viktigt att den privata kopiering som tillåts ska vara till för privat bruk. Det är viktigt att man har tydliga regler mot till exempel den omfattande piratkopiering av kurslitteratur som är ett stort problem på många lärosäten. Men måste man säga att det är svårt att upprätthålla respekten för upphovsrättsreglerna om man säger att ett visst verk, i det här fallet en bok, är tillåtet för den enskilda att kopiera i ett exemplar eller två om det finns digitalt men däremot inte om det finns i tryckt form då får det inte kopieras i sin helhet. Det blir svårt att upprätthålla respekten för reglerna då. På motsvarande sätt är det när det gäller kassettersättningen. Man har skapat regler som gör att man inte tar hänsyn till den tekniska utveckling på det digitala området som gör att olika digitala lagringsmedel tar olika mycket utrymme. Med regeringens system betalar man faktiskt inte kassettersättning för att få kopiera enskilda verk, utan man betalar för megabyte. Man betalar för att äga megabyte. Det är det grundproblemet som gör att lagstiftningen inte bara kommer att bli omkullsprungen av utvecklingen utan också redan är det. 109 () replik: Visst finns det problem när det gäller kassettersättningen. Det är just därför vi ska se över den. Det är viktigt att inte förhasta översynen med tanke på att vi måste låta den nya lagstiftningen gälla ett tag och se hur den fungerar i praktiken. Men det är alldeles uppenbart att det hela behöver ses över. Det är svårt att få ett system som fungerar hundraprocentigt oavsett hur man gör. Det beror på att man inte vet till exempel hur många som kopierar för att lägga ut sina privata semesterbilder och hur många som kopierar för att spela in upphovsrättsskyddat material. Man har gjort en avgränsning som säger att om man inom sitt arbete behöver kopiera slipper man betala kassettersättning. Men det är alltså svårt att få ett system som fungerar hundraprocentigt. När det gäller det här med megabyte är ju det ett av få mätmedel. Men det kan mycket väl vara så att man i en översyn förändrar reglerna. Någon form av förändring kommer att komma till stånd. Det blir allt svårare att sälja böcker i det digitala samhället. Det är konkurrensen från det digitala, men även från film, tv och så vidare som spelar in. Alla dessa kanaler håller på att ta över. Det är orsaken till att man har specialregler. Dessutom har vi det här med masskopiering av kurslitteratur. Jag kan hålla med dig om att man principiellt borde få kopiera ett eller två verk. Men man har också sagt i lagstiftningen att man inte kommer att prioritera de fall där det är ett eller två verk som kopieras. Det är de fall när det är hundra- eller tusentals som man vill komma åt med lagen. 110 () replik: Låt oss komma vidare med kassettersättningen, och låt oss göra det ! Det finns en glidning i de uttalanden som har gjort här i debatten. Visst har regeringen har sagt att utredningar ska komma, men de skjuts . Kassettersättningen kopplas, om jag förstår det rätt, till en allmän översyn av upphovsrättslagen. Men faktum är att regeringen när den lade fram propositionen om upphovsrätten i informationssamhället sade att översynen av upphovsrättslagen ska inledas så snart genomförandet av EG-direktivet är klart. Det är alltså det EG-direktiv som vi nu införlivade i svensk lagstiftning. var man beredd att sätta i gång och börja utreda detta ganska omgående. står vi här, , och får veta att det kan dröja ännu .