prot · GT0996 · 2006-03-28 00:00:00 — Och ni förstör värden på detta sätt för medborgarna och för samhället. Det är djupt oroväckande, särskilt i de bolag där ni ändrar åsikt. , och är tre bolag där ni har haft tre olika åsikter: sälja, vägra svara och, just , inte sälja . Detta är bolag som har oerhört långsiktiga perspektiv och som behöver den långsiktiga ägarstyrningen och tryggheten i att det finns en stark ägare i botten för att kunna vara pådrivande i exempelvis omvandlingen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Det är populistiskt och djupt ansvarslöst. När det gäller fråga om bonusar så är jag mycket benägen att hålla med honom. Också vetenskapen har svårt att hitta några effekter av allt fiffigare bonusprogram. Vi har snarare sett effekter där bonusprogram lockar till kortsiktighet och till att uppfylla mål för att man ska få sin bonus på ett sådant sätt som långsiktigt inte alltid är rationellt. Det är någonting som seriösa ägare världen över diskuterar. Hur ska man hantera den här typen av så kallade incitamentsprogram? Från statens sida har vi valt att säga att vi inte tycker att det ska vara vägledande. Då låter antyda att man ändå har förhandlat fram de programmen. Men det är ju program som har förhandlats fram före riktlinjerna. Ordförande som har förhandlat fram alltför generösa avtal gjorde det enligt den tidens riktlinjer. inte folk genom att påstå att det är något annat! Öppenheten är för mig viktig. Det finns inga hemligheter i de här avtalen. Det är därför de har diskuterats . Inget av dem är någon nyhet. Men det ska redovisas öppet i årsredovisningarna, det ska vara fritt fram för alla att ta reda på och det ska göras en uppföljning gentemot i vår skrivelse för att visa hur vi arbetar för att nå våra riktlinjer. Per berömmer sammantaget statliga bolag. Det var bra, för det är på många sätt en fin verksamhet som tack vare god ägarstyrning utvecklas mycket starkt. 40 (): Tack, ministern, och tack och för deltagandet i interpellationsdebatten, som kommit att spänna över många fler vitt skilda områden än dem jag tog upp i min interpellation. Men det är väl också nödvändigt när man hör borgerliga politiker gå upp och tala om de statliga bolagen. Jag ställde en fråga som jag fortfarande inte har fått svar på. Kan man förvänta sig en översyn över samtliga statliga bolag, initierad av regeringen, för att se i vilka bolag som ersättningsnivåerna går emot de riktlinjer som vi gemensamt har fattat beslut om? Jag förstår öppenheten. Jag förstår att en sådan är viktig. Men just en sådan här genomsyn skulle kunna vara ett sätt för regeringen att ta initiativet i en mediedebatt där det allt oftare framstår som att regeringen är för flat mot ersättningarna när man nu de facto äntligen har fått till tydligare riktlinjer. Annars får vi väl göra en sådan översyn på i stället. Jag skulle vilja lyfta in ytterligare en fråga mycket kort. Vi var tidigare inne på hur man kunde göra skärpningar. Jag konstaterar att jag och näringsministern än så länge inte håller med varandra helt och fullt om hur sådana här skärpningar i riktlinjerna skulle kunna se ut . Är det dock inte rimligt att börja diskutera om också internationella ersättningsprogram, alltså de ersättningar som statliga svenska bolag betalar ut till blivande befattningshavare i andra länder, på något sätt bör inrymmas i kommande koder och riktlinjer? Det börjar ju bli märkligt i stora företagsfamiljer som är helstatligt ägda av de svenska skattebetalarna att man inte betalar ut ersättningar för de svenska befattningshavarna men gör det för de tyska eller amerikanska. 41 Näringsminister (): Tack för en bra diskussion! Jag tror att om det övriga näringslivet följde statens riktlinjer för arvodering, pensioner och annat som är kopplat till vilket belöningssystem man har för vd:ar så skulle vi få en mycket bättre ordning totalt sett i landet. Det råder ingen tvekan om att sedan de riktlinjerna kom på plats har vi också fått en betydande uppstramning. Det tycker jag är positivt. Alla som följer diskussionen vet att varken riksdag, regering eller någon annan ensidigt kan riva upp avtal som är inrättade . Det är någonting som måste diskuteras. Det har också gjorts, och ibland har man lyckats i form av att man har förändrat villkoren. Exempelvis har bonusprogrammen för svenska vd:ar försvunnit, vilket jag tycker är bra. Det är inte något särskilt begåvat sätt, enligt min mening, att skapa bra drivkrafter för att utveckla bolagen. Här finns inte heller några hemligheter, utan detta ska vara öppet för alla att ta reda på. Så har det också varit . Det är varje bolag som redovisar detta i sina årsredovisningar. Där har vi bra sammanställningar. Om det finns frågor så är det bara att se till att fortsätta ställa dem. Allting ska vara öppet och allting har redan diskuterats . Vi från regeringens sida återkommer till i våra skrivelser för att beskriva hur vi bedömer att uppföljningen av riktlinjerna går. Det är också en viktig kommunikation mellan regeringen och . Men vi får icke ta undan ansvaret för styrelserna. Det är därför en gång har gjort bolagen till aktiebolag. Det är ett sätt att hantera en verksamhet där styrelserna har ett särskilt ansvar. De ska följa riktlinjerna, men de har ansvar för förhandlingarna. som riksdag eller regering tar över det ansvaret får vi också styrelser som inte längre tar sitt fulla ansvar. Det vore till men för bolagen. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2005/06:302 om svenska förberedelser för en framtida pandemi 42 Statsrådet (): har frågat mig om jag har sett till att någon har ett övergripande ansvar vid en influensapandemi, om jag har sett till att all nödvändig lagstiftning finns för att skyndsamt och effektivt kunna sätta in rätt åtgärder mot en pandemi, om jag har sett till att det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan olika myndigheter för hanteringen av pandemier, om jag har sett till att det finns en tydlig beslutsstruktur i detta sammanhang, hur den i så fall ser ut och om den är känd för samtliga nyckelaktörer, om jag har verkat för att det genomförts större övningar, gällande hantering av pandemier, där även deltagit, om jag har sett till att det finns en tydlig kommunikationsplan för hantering av pandemier som riktar sig till samtliga aktuella nivåer, om jag har sett till att alla vårdinstanser har upprättat effektiva program för hur man hanterar infektionssjukdomar av detta slag och, slutligen, om vilka insatser jag har gjort för att ska ha ett effektivt system för att övervaka influensaepidemiers spridning. Först vill jag säga att jag inte delar påstående om att saknar beredskap för större smittoutbrott. Tvärtom vill jag påstå att är väl förberett för större smittoutbrott. Våra myndigheter har arbetat med beredskapsfrågor relaterade till en influensapandemi. Regeringen och har givetvis det yttersta ansvaret för att beredskap är god. När det gäller en influensapandemi har en samordnande roll i . Departementet har vidtagit en rad åtgärder för att höja beredskapen. En statssekreterargrupp har utsetts för att under ledning av samordna pandemiberedskapen i . publicerade de första tre delarna av Beredskapsplanering för en pandemisk influensa: en handlingsplan, ett strategidokument samt nationella respektive regionala planeringsdokument. De övergripande målen för handlingsplanen är att begränsa effekterna av en pandemi, ge förslag på olika strategier för att säkerställa tillgång på vaccin och läkemedel och för att hantera effekterna som en pandemi kan ha på sjukvården och andra samhällsfunktioner samt att etablera system för samordning mellan olika samhällssektorer. ansvarar för samordningen av smittskyddet på nationell nivå och ska ta de initiativ som krävs för att upprätthålla ett effektivt smittskydd. ska som expertmyndighet följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och internationellt och föreslå åtgärder för att landets smittskydd ska fungera effektivt. Landstingen, och i tillämpliga fall kommunerna, är ytterst ansvariga för hälso- och sjukvården och smittskyddsarbetet inom sitt område. I varje landsting ska finnas en smittskyddsläkare. har också bildat en nationell pandemigrupp som består av generaldirektören eller motsvarande från i första hand följande myndigheter och organisationer: , , , , , Kommuner och Landsting, , och . Myndigheterna har här kunnat hålla varandra informerade om hur arbetet utvecklas och gemensamt diskutera fortsatta insatser som behövs. De berörda myndigheterna har samordnat sin information kring fågelinfluensa. Allmänheten kan kostnadsfritt ringa ett telefonnummer för att få svar på sina frågor om fågelinfluensa. Myndigheterna har därmed ett utbrett samarbete beträffande beredskap inför en pandemi med anledning av den internationella influensasituationen och i kommunikationshänseende. Regeringen har fört in H5N1 som allmänfarlig sjukdom i smittskyddslagen för att underlätta smittspårning av det aktuella viruset. Om viruset skulle mutera så att smitta uppkommer mellan människor kommer vi att vidta de förändringar i lagstiftning som behövs för att hindra vidare smittspridning. Smittskyddslagen har kompletterats med vissa bestämmelser om extraordinära smittskyddsåtgärder. De sjukdomar som omfattas är sådana sjukdomar som kan komma att få en spridning i samhället som innebär att viktiga samhällsfunktioner allvarligt kan störas. I nuvarande lagstiftning omfattas dessa av smittkoppor och svår akut respiratorisk sjukdom, sars. Vid en spridning av en mycket allvarlig form av influensapandemi kan denna sjukdom komma att infogas i lagstiftningen. håller på att inventera smittskyddet i landet. har med början byggt ut en provtagning av patienter med luftvägssymtom för att tidigt kunna upptäcka influensa i befolkningen och en övervakning av influensavaccination av riskgrupper. Genom enkäter har också begärt in uppgifter om hur arbetet med de regionala landstingens beredskapsplaner för influensa fortskrider, liksom om regionala strategier för lagring av och behandling med antivirala läkemedel. har genomfört övningar där har deltagit. Det kommer ytterligare en gemensam EU-övning . Fler övningar inom kommer att ske och innevarande år. planerar en övning då även belastningar på informationssystem ska testas. 43 (): Jag ska börja med att tacka för svaret från statsrådet . Jag vill understryka att jag fortfarande tycker att regeringen har agerat bra när det gäller akuta åtgärder mot fågelinfluensan genom uppköp av antivirala medel och åtgärder för att säkerställa tillgång till ett eventuellt framtida vaccin om fågelinfluensaviruset skulle mutera. Det är väldigt viktigt att få detta sagt så att vi klargör vad vi verkligen ska diskutera , och det är någonting helt annat än akutåtgärder mot fågelinfluensan. Jag ska göra en liknelse mellan virus och terrorister för att förklara mig lite bättre. Vad är den största likheten mellan ett virus och en internationell terrorist? Jo, båda är beroende av sin värd för att kunna verka. Terrorister vill förgöra allt som inte är rättstroget islam i deras extrema tolkning av densamma som de är beroende av omvärlden och globaliseringen för att kunna utöva världsomspännande terrorism. Viruset är beroende av sin värd, människa eller annan art, för att kunna överleva och föröka sig. Om tillräckligt många smittas av ett virus och det utbryter en pandemi, det vill säga en världsomspännande smittspridning, i stället för en epidemi kommer flera samhällsfunktioner att störas, precis som vid en större terrorkatastrof. Båda lever på sin värd som målet är att förgöra den. Skillnaden dem emellan är däremot att en pandemi också med största sannolikhet förändrar världsekonomin negativt . Vad krävs då för att förhindra dessa båda? Jo, herr talman, det krävs långsiktig beredskap, och det är det som jag har frågat statsrådet om i den här interpellationen. De svar jag har fått stärker inte bilden av att vi har en långsiktig övergripande beredskap mot pandemier. Det gör inte heller den proposition som kom i den stora flod av propositioner och som heter Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle. I hela den här skriften nämns fågelinfluensan kort på ett ställe. Övriga viruspandemier som i verkligheten vore mer troliga nämns knappt alls. Man beskriver en beredskapsgrupp med smittskyddsexperter som är knutna till för mikrobiologisk beredskap och som står under ledning av WHO. Det står också att den tandlösa myndigheten , , lämnar stöd till övriga berörda myndigheter i form av samordnad information, gemensam informationstjänst och ett 020-nummer med myndighetsgemensam information. Men notera dock att man bara kan få information på svenska, inget annat språk. Ännu mer intressant är det när man går in på WHO:s hemsida och tittar på de länder som presenterar nationella pandemiplaner. Där finns plan endast på svenska. Hur många i andra länder förstår ? Eller har svenska blivit ett nytt världsspråk? Sammanfattningsvis innebär det här förslaget i propositionen om krissamverkan att KBM och ska slås samman i vissa delar för att få en samlad syn på mål och hot för att regeringen vid svåra katastrofer ska kunna fatta beslut om den operativa verksamheten på central myndighetsnivå. Det ska ledas av en myndighet. Man talar mycket om större naturkatastrofer och terrorattentat, men i stort sett ingenting nämns om pandemier. Tycker inte statsrådet att det är märkligt att inte en pandemi räknas som en större kris? Flera andra länder har betydande genomgripande pandemiplaner. Jag har tagit med mig några här som exempel. Här har vi den som gäller för . Här har vi den som gäller för . Jag har dessutom med mig den som gäller för . Varför finns inte detta i ännu? Den nationella pandemigrupp som statsrådet talar om är bra. Men det krävs mycket mer än att man utbyter information med varandra. Jag vill veta vem som vidtar åtgärderna och vem som trycker på knappen när en större insats behövs. 44 Statsrådet (): Jag är inte riktigt säker på vad egentligen är ute efter. Först säger hon att regeringen har gjort ett bra jobb med den planering som vi har gjort. I nästa andetag säger hon att det återstår en del saker att göra, bland annat finns den här planen bara på svenska. Det är en sak som vi mycket lätt kan fixa till. Det kan vi åta oss att göra på stående fot. När jag tillträdde hade jag en del på min lista över sådant som jag ville göra. Det var att satsa på missbrukarvården, förbjuda rökning på krogar, förebygga alkohol- och drogproblem, stärka den sociala barn- och ungdomsvården, satsa på kvinnojourerna och sådant. På den listan fanns också att se till att fick en ordentlig pandemiberedskap, för det har vi inte haft . Vi har ju haft tre stora epidemiutbrott , spanska sjukan, asiaten och Hongkonginfluensan. Trots det har man inte haft en ordentlig pandemiberedskap. Det ville jag att vi skulle ta tag i, särskilt eftersom vi under den här mandatperioden har haft ett par diskussioner om detta. Vi hade det när det gällde sarsutbrottet i . Vi hade det i samband med då vi befarade att vi kanske skulle få ett smittkoppsutbrott eftersom vi inte visste om smittkoppor då skulle kunna användas som biologiskt stridsmedel. Den här frågan har aktualiserats . Det är därför som den här regeringen under den här mandatperioden nog har gjort mer på smittskyddsområdet än vad någon annan regering har gjort. Vi har tagit fram en ny smittskyddslag. Vi förnyade den smittskyddslag som hade funnits . Vi tog fram extraordinära smittskyddsåtgärder, bland annat detta att kunna spärra av bostadsområden och sätta olika områden i karantän i speciella krissituationer. Det fanns inte tidigare enligt gällande lagstiftning. Det skaffade vi oss också via extraordinära smittskyddsåtgärder. Vi tog fram en pandemiplanering som möjligen inte är lika tjock som den amerikanska, men det är nog inte alltid omfattningen på dokumentet som räknas. Det är nog kvaliteten på vad man skriver som har betydelse. Vi har köpt in antivirala läkemedel. Det gjorde vi som ett av de första länderna . Vi planerar ytterligare inköp också. Vi förbereder nu också för att kunna etablera vaccinproduktion i vårt land. Vi är alldeles i slutet av det förberedande arbetet. Jag kommer att få en rapport från förhandlaren . Då kommer vi att föra en ny diskussion om detta. Vi har sagt att vi är beredda att i vårbudgeten avsätta för ytterligare pandemiberedskapsåtgärder, bland annat inköp av mer antivirala läkemedel. Som jag ser det, med de åtgärder som vi har vidtagit, finns det saker kvar som måste göras, men vi är sannerligen på god väg, och det tror jag nog att innerst inne erkänner. 45 (): Jag började mitt anförande med att faktiskt understryka att jag tycker att de akuta åtgärderna är bra. Jag har också sagt det till . Men det är inte det jag talar om. Vi spelar på olika planhalvor, känns det som. talar om akuta åtgärder, om antivirala medel och vaccin. Jag talar om de basala åtgärderna: Vad gör vi sedan, när vi har vaccinet i vår hand? Det är den biten vi måste förbättra. Vi måste ha en bättre grundläggande beredskap. Där är den mest grundläggande frågan: Vem är det som fattar beslut vid en influensapandemi, vid en större katastrof, vid en större kris? Då blir ansvar och roller centrala, för det handlar om ansvarsfördelning mellan olika departement och myndigheter, men också om regionala aktörer. När det gäller riskbedömningar undrar jag om det finns nationella uppskattningar om hur en influensapandemi skulle påverka vårdcentraler, sjukhus, bårhus. Hur kommer en pandemi att påverka viktiga samhällsfunktioner? När det gäller kommunikation: Vem har ansvaret för att upprätta en tydlig kommunikationsplan som riktar sig till samtliga aktörer, inte bara på hög myndighetsnivå utan också till damerna som matar fåglar i parken? När det gäller lagstiftning: Har det gjorts en noggrann genomgång om huruvida all nödvändig lagstiftning finns på plats för att hantera en pandemi? Det handlar till exempel om hantering av licens och läkemedel. Hur är det när det gäller etiska frågor? Vid en pandemi kan det bli aktuellt att inskränka människors fri- och rättigheter ganska väsentligt. Har företrädare för regeringen diskuterat etiska frågor kring det här i ett sådant sammanhang? När det gäller laboratoriekapacitet: Vilka resurser finns nationellt för att testa olika virus? Är alla berörda medvetna om vilken typ av test som ska genomföras, vart prover ska transporteras och hur de ska transporteras? Det verkar ibland ganska uppenbart att så inte är fallet, om döda fåglar till och med kan försvinna på posten. Dessutom vet vi att det inte finns säkerhetsrådgivare i alla kommuner . Varför är då de så viktiga? Jo, de är viktiga för att kontrollera att lagen följs när det gäller transporter av smittfarligt gods. Då handlar det redan om misstanke om smittfarligt gods. Det gäller ju många olika sorters djur, och det gäller laboratorieprover för människor. Information till allmänheten: Hur informeras allmänheten om hur man bäst skyddar sig och bidrar till att förhindra spridningen av smittan? Då är vi återigen framme vid damerna i parken, och även barnen som leker med fåglar ute. När det gäller vaccinet då? Kommer att ha tillgång till vaccin så snart som det finns klart? Ja, jag tror det, för där tycker jag att regeringen har varit bra och arbetar bra. Men det gäller också att vi verkställer den lösningen med en ny vaccinfabrik. Sedan har vi återigen den viktiga frågan: Hur distribuerar vi det här? Hur får vi fram det till våra riskgrupper? Det är ju en stor variation . Det har och jag debatterat förut. Där vet vi båda att det finns brister . Men även om det är på väg att göras något åt det är vi ju inte fullt perfekta . Vi har inte kapacitet att genomföra ett större, bra vaccinationsprogram med 80-procentig täckning. Hur kommer en pandemi att påverka primärvården i ? Finns det beredskap för att hantera brist på sjukvårdspersonal liksom sjukbäddar? Har alla vårdinstanser upprättat effektiva program för hur man hanterar infektionssjukdomar? Slutligen: Hur kommer en pandemi att påverka centrala samhällsfunktioner? Finns det beredskapsplaner för hur man hanterar centrala funktioner under en riktigt stor pandemi? Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 8 § (forts.) Svar på interpellation 2005/06:302 om svenska förberedelser för en framtida pandemi 46 Statsrådet (): avslutade med att ställa ett stort antal frågor till mig, snarare en kaskad av frågor, som rör pandemiberedskapen. Jag kan inledningsvis säga att det är väldigt svårt för mig att svara på alla de här frågorna, och det kommer jag inte att göra. är en del av de frågorna på en detaljnivå som ju inte regeringen i sig hanterar och inte heller ska hantera. Det är de myndigheter som vi har gett i uppdrag att hantera beredskapen som ska se till att utforma det hela på bästa sätt. I mitt tidigare svar redogjorde jag för den nationella pandemigrupp som myndigheterna har gått samman kring och som leds av . En av de grundläggande frågorna är den som ställde till mig, det vill säga vem som har det grundläggande ansvaret. Det är i första hand naturligtvis regeringen som alltid har ansvaret i sista hand, men också den myndighet som är vårt viktigaste instrument i den här frågan, det vill säga , som också har ordförandeskap i den nationella pandemigrupp som är tillsatt. Vi hanterar frågorna mellan myndigheter och regeringen på det sättet att vi ger uppdrag till myndigheter att lösa olika uppgifter. Sedan får myndigheterna komma tillbaka till regeringen om det är något som de vill ha att vi ytterligare ska hjälpa till med. Det har gjort , till exempel när det gäller upphandlingen av antivirala läkemedel. har sagt att de vill ha ett uppdrag att göra det och dessutom få pengar till det. Det har vi sett till att efterkomma. När det gäller vaccinfrågan, som vi är på väg att jobba vidare med, sade att man ville ha en ytterligare belysning. Det har vi också efterkommit. En sådan sak som att samordna vaccininköp av alla landsting och centralisera vaccininköpen kom också till regeringen med. Vi tog den bollen och såg till att det, av tillsammans med svenska kommuner och landsting, också blev gjort. Det är så man måste hantera de här frågorna framöver. Bollen ligger hos myndigheterna, men när man behöver hjälp av statsmakterna på något sätt ska vi se till att försöka efterkomma det. Det är några frågor som jag vill kommentera. ställde en fråga om de etiska frågeställningarna, det vill säga om vi har bedömt etiken i en del av de lagförslag som vi har lagt fram. Det är klart att vi har gjort det, särskilt i samband med att vi lade fram lagförslaget om de extraordinära smittskyddsåtgärderna. De kan vara väldigt ingripande i enskilda människors liv och rätt att röra sig i samhället. Där gjorde vi den bedömningen att allmänhetens rätt till skydd går före individens rätt att röra sig. Det innebär bland annat att vi numera har möjlighet att till exempel hindra människor från att kliva av ett flygplan som landar på om man misstänker att någon är smittad. Vi kan hålla dem där tills vi har hunnit undersöka dem. Vi släpper inte ut dem i samhället. Bara en sådan sak kunde vi inte göra . Det kan vi nu med den nya lagstiftningen. Där fanns en etisk diskussion i botten. tog upp kommunikationsfrågan. Det är förstås oerhört viktigt i ett krisläge. Här sker ett utvecklingsarbete mellan och . Jag vill ändå lyfta fram och påpeka att erfarenheterna sedan vi fick fågelinfluensan hit är ganska goda. Jag vet med mig att den information som har kunnat gå ut har varit väldigt tillgänglig för allmänheten. Jag tror att allmänheten uppfattar sig som ganska väl informerad om läget. 47 (): har drabbats av en hel rad allvarliga kriser : , tsunamikatastrofen och stormen . Det ligger i sakens natur att det är oförutsedda händelser, som alltid på något sätt inträffar . Alla de här kriserna har ställt krav på en hög krisberedskap. Det är just vid de här tillfällena som medborgarna måste kunna ställa krav på en väl fungerande krisberedskap.