prot · GT0988 · 2006-03-16 00:00:00 — Självklart bör nya myndigheter i första hand placeras utanför . När arbetsmarknadsregioner får bakslag i form av stora statliga neddragningar är det naturligt att de får hjälp av andra delar av landet för att klara påfrestningarna i regionen. I och med det senaste försvarsbeslutet har staten tagit en aktiv roll för omlokalisering av statliga arbetstillfällen till arbetsmarknadsregionerna i , , , och på . De drabbades hårt av omlokaliseringen av försvar. Jag är övertygad om att de negativa konsekvenserna för de orterna hade blivit mycket stora om inte omlokaliseringsprogrammet hade genomförts. Naturligtvis måste beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet föregås av noggranna överväganden och bedömningar av konsekvenserna. Omlokaliseringsplaner bör omfatta fem eller för att säkerställa kvaliteten på verksamheten och för att de som arbetar inom verksamheten ska få rimliga förutsättningar att planera sina privat- och yrkesliv. behöver väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Till detta behövs, som jag sade inledningsvis, samarbete mellan myndigheter över sektorsgränser, mellan kommuner, över länsgränser. Ja, hela EU:s sammanhållningspolitik med dess strukturfonder är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. Politiken måste gynna alla landets regioner såväl i städer, på landsbygden, i fjällen som i skärgården. Här behövs stora strukturella satsningar men även mindre riktade satsningar för såddfinansiering, stöd till butiker på landet, projekt som hjälper små företag med riktad rådgivning och utbildning till invandrade, ungdomar och kvinnor. De ska kunna starta företag, anställa och leva vidare i bygder som ligger långt från de stora kommersiellt fungerande marknaderna men även i storstäderna för dem som där har drömmar om att starta egen verksamhet i olika branscher. Det är till syvende och sist på lokal nivå i byn eller i stadsdelen, där den enskilde bor och verkar, som vardagslivet, välfärden och jobben har sina rötter och växtkraft. Jag står givetvis bakom våra motioner, och jag yrkar som jag har sagt bifall till reservation 5. 131 (): Jag ska börja med att instämma i mycket av det som har sagts från alliansens företrädare vad gäller vikten av bättre företagsklimat, vikten av bättre tillgång till riskkapital, vikten av bättre förutsättningar och arbetsförhållanden för turismen. Det är oerhört viktiga områden för en bra regional balans i . Jag ska emellertid använda mitt anförande för att i huvudsak också tala om återföring av vattenkraftsmedel. Jag börjar därför med att yrka bifall till reservation nr 5. går ut i bygdeavgiftsmedel till de kommuner som har fått släppa ifrån sig sina forsar för att bidra till hela landets energiförsörjning. Det forsande vattnet genererar emellertid många miljarder i kommuner som , och , men rikedomarna hamnar någon helt annanstans i statskassan eller i storföretagens kassakistor. Det är en liten rännil som går tillbaka i form av bygdeavgiftsmedel, som de tre stora energibolagen redovisar enorma överskott. Det handlar om tiotals miljarder i vinster. Kraftdirektörerna har flermiljonlöner, fördelaktiga pensionsavtal och ibland optioner till ett värde i samma storleksordning som alla landets kommuner får i bygdemedel . Det är hög tid att vi i börjar inse att gamla koloniala strukturer bör brytas. Det kan inte vara rätt att bygder som på ett så uppenbart sätt bidrar till att bygga hela landets välfärd ska ha landets högsta kommunalskatter och vara beroende av bidrag från staten. Det finns i det här landet en del kretsar som inbillar sig att de delar av som bidrar med malm, vattenkraft och skog skulle vara tärande, fast det är precis tvärtom. av landets vattenkraftsproduktion produceras i skogslänen. Nästan hälften av all elproduktion i landet kommer från vattenkraften. I finns, som sade tidigare, ett väl fungerande återbäringssystem . Netto återförs till de kommuner och fylken där kraften produceras. Brutto handlar det om närmare 3 ½ miljard, men återföringen vägs in i skatteutjämningssystemet. Det norska systemet har en total uppslutning från samtliga partier. Om exempelvis kommun hade legat i skulle kommunen ha fått ett tillskott på i naturresursskatt och ungefär lika mycket i fastighetsskatt för de nio kraftverken i . Dessutom får norska vattenkraftskommuner köpa så kallad koncessionskraft för , alltså till mindre än en tredjedel av marknadspriset. Man får köpa kraften till produktionskostnaden. Och ser vi hur mycket vinster man gör på vattenkraften just . Att kraftkommunerna på så sätt får stabila och förutsägbara intäkter är naturligtvis oerhört positivt för deras utveckling. Det handlar om glesbebyggda kommuner som ligger långt ifrån de stora marknaderna. har vi från fyra av partier argumenterat för att en utredning ska ges i uppdrag att utarbeta en modell för hur medel från vattenkraften kan återföras till lokal och regional nivå. Den norska modellen är en förebild, men eftersom det finns skillnader i skattesystem och annat kan vi inte bara överföra det norska systemet utan måste konstruera ett system som fungerar bra i . Jag är övertygad om att med lite politisk vilja skulle detta ganska lätt kunna ske. Tekniken för hur en återbäring kan konstrueras måste självfallet diskuteras. Det viktiga är att de kommuner, bygder och län där vattenkraften, det vita guldet, produceras också får del av rikedomarna. Inför valet hade vi mycket diskussioner om de här frågorna i , och där rådde då enighet mellan partierna om att vi skulle utreda ett sådant här system, även från socialdemokraters och moderaters sida. Vi har skrivit in i vårt valprogram att vi ska arbeta för att få till stånd en utredning om vad en återbäring kan ge för konsekvenser, förklarade . Utred frågan om kraftpengarna, manade i ett långt debattinlägg. Men ingenting har hänt från de här partiernas sida . Det är klart att jag är besviken över att socialdemokrater, moderater och de flesta folkpartister inte ens är villiga att gå med på att utreda hur en sådan här återföring kan ske. Det är det vi föreslår i vår reservation, en utredning. Har ni inga kontakter med era partivänner i ? Om ni inte vill lyssna på de goda argument som vi framför från den här talarstolen, tala då med , Høyre eller Venstre och fråga hur de ser på vattenkraften och att den får medverka till att utveckla de bygder där kraften produceras! Varför inte slå alla med häpnad och säga ja till reservation nr 5 så att vi får den här utredningen ? Återföring av vattenkraftsmedel är en viktig åtgärd för att vända flyttströmmarna i landet. I det här betänkandet tas, som vi har hört tidigare i debatten, också upp en rad andra viktiga åtgärder. Det är att förbättra tillgången till riskkapital, förbättra kreditförsörjningen, ge turismen bättre utvecklingsmöjligheter och utarbeta en långsiktig plan för hur statliga jobb kan omlokaliseras från huvudstadsregionen till andra delar av landet. Även om frågan inte ingår i det här betänkandet vill jag peka på möjligheten att generellt differentiera arbetsgivaravgifterna geografiskt. öppnar för att medlemsländerna generellt kan sänka sina arbetsgivaravgifter i alla regioner med färre än åtta invånare per kvadratkilometer. EES-landet har redan kommit överens med kommissionen om att fullt ut återinföra systemet med differentierade arbetsgivaravgifter. Hos grannarna i väster vet man av erfarenhet att detta är ett enkelt, effektivt och träffsäkert sätt att ge glesbefolkade regioner, långt ifrån de stora marknaderna, likvärdiga konkurrensförutsättningar. har mycket att lära av även på det här området. Jag ser den överenskommelse, det utspel, som de fyra partiledarna i gjorde om att ta bort arbetsgivaravgiften för tjänsteföretag i stödområde A som ett första steg i den här riktningen. Med den snedvridna åldersfördelning som norra har efter årtionden av utflyttning krävs det kraftfulla åtgärder för att vända flyttströmmarna, för att ta till vara de stora utvecklingsmöjligheter som finns i den norra delen av . Det behövs en omfattande inflyttning till det glesbebyggda inlandet för att befolkningsminskningen där inte ska fortsätta. Det är en politik för det som den här bör utarbeta och ta ställning till. 132 (): Jag står bakom reservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 9. Det är, som tidigare talare har nämnt, hög tid att vattenkraftskommunerna får en rimlig ersättning för de ingrepp och den exploatering som har skett, som ju har försämrat miljön och möjligheterna att göra någonting av miljön som gynnar dessa kommuner och regioner. I stället har ingreppen använts till att gynna hela landet. Det är alltså dags att man får igen någonting för detta från resten av landet. Den andra reservationen handlar om omlokalisering. Det är naturligtvis oerhört viktigt att nya myndigheter inte längre läggs i . Nya myndigheter ska läggas på orter där de kan komplettera de regionala och lokala behoven, möjligheterna och resurserna. Förutom att man kan komplettera på det viset behövs det en långsiktig plan, och det är det som reservationen går ut på. Det behövs en långsiktig plan, , där man planerar utflyttning av statliga myndigheter. Det är naturligtvis inte så lyckat när man snabbt måste göra en sådan här utlokalisering. Det vore mycket bättre om man kunde göra planerade förändringar av strukturen. Det här betänkandet innehåller många mycket viktiga frågor. Jag ska dyka ned på en av de frågorna, och det handlar om jämställdhet. Enligt regeringen ska ett jämställdhetsperspektiv genomsyra alla delar av politiken. Regeringen har i sin handlingsplan för jämställdhetspolitiken angivit att en jämställdhetsanalys ska genomföras för alla politikområden och att mål och indikatorer för jämställdheten inom politikområdet ska fastställas där det är möjligt. När det gäller tillväxtprogrammen hade länens programförslag godkänts av regeringen med förbehåll för hållbarhetsaspekterna integration, jämställdhet och ekologisk hållbarhet. har kollat hur förbehållen har beaktats, och regeringen har tittat på det och gjort en analys av det. Man finner då att en majoritet av partnerskapen anser att jämställdhet och miljö har integrerats ganska bra eller mycket bra i programmen. Å andra sidan säger om samma sak att trots att målet är att det ska gå att avläsa hur väl den förda politiken lyckas uppnå nationella jämställdhetsmål har de sett få fall där en aktiv prövning har genomförts vad gäller miljö- och jämställdhetsaspekterna. Hos de stödgivande myndigheterna är den vanligaste bedömningen att om ett projekt bedöms bidra till ökad tillväxt, som det inte negativt påverkar miljön eller försämrar jämställdheten, är kraven för hållbar tillväxt uppfyllda. Så konstaterar man att få projekt hade syfte att förbättra miljön eller påverka jämställdheten och att de dimensionerna var nedtonade jämfört med den ekonomiska dimensionen. Statsmakten har uttryckt en klar vilja att kvinnor och män ska ha samma inflytande över det regionala utvecklingsarbetet, insatserna i länen och på alla nivåer. Men enligt mäts inte de här jämställdhetsmålen systematiskt. Det är naturligtvis en förutsättning för att man ska kunna veta om man lyckas att man åtminstone mäter. I rapporten rekommenderas att tydliga krav bör ställas på att miljö- och jämställdhetsfrågor aktivt prövas i varje ärende. Det är min intensiva förhoppning att detta ske fortsättningsvis. Det utskottet säger om de här frågorna är att man instämmer i uppfattningen i min motion att myndigheterna kontinuerligt ska följa upp hur de har lyckats att införliva genusanalys och åtgärder för jämställdhet i sin verksamhet. Man tillägger: vilket också innefattar att identifiera och prioritera kluster. För här har vi ju en ytterligare svaghet. Om vi tittar på de kluster som har utvecklats och stötts i är det väldigt enkelt att se att det arbetet inte präglas av jämställdhetsanalys. Det fattas väldigt mycket. Det är som vi alla vet så att när man ska ta reda på om jämställdhet beaktas och hur den sköts måste man mäta. Det har man inte minst sett på skolområdet. Så länge man inte mäter tror nästan varenda kotte att jämställdheten fungerar bra. När man mäter finner man att det gör den inte alls. Den fungerar inte alls bra. Så mätning är en helt nödvändig ingrediens om vi ska uppnå jämställdhet. Min fortfarande intensiva förhoppning är att vi i ska bli mycket bättre på det framöver. 133 (): Intresset för regional utvecklingspolitik är stort. Det märks inte minst mot bakgrund av alla de motioner som lagts omfattande 162 motionsyrkanden. Många yrkanden har det gemensamt att de lyfter fram det lokala och det regionala, orten och området, och tar upp det alldeles speciella som man vill vidareutveckla utifrån de närliggande områdena. Vårt land präglas av både likheter och olikheter. Här finns både starka regioner och regioner som har problem. Varje region har dock unika resurser och unika konkurrensfördelar. Det är därför viktigt för vår nation i sin helhet att alla regioner, även storstadsregionerna, kan utnyttja de fördelar som deras storlek, befolkningssammansättning och geografiska läge ger. är, tillsammans med våra nordiska grannar, förebilder för resten av EU. Det är något som vi ska vara stolta över, även om vi absolut inte får känna oss nöjda med det. Nej, arbetet med att stärka svensk konkurrenskraft är ett ständigt pågående arbete. Det får aldrig stanna av. De nordiska länderna har byggt upp samhällen som kombinerar ambitiösa välfärdsåtaganden med öppna, kunskapsintensiva och konkurrenskraftiga ekonomier. En bidragande förklaring till den svenska konkurrenskraften är den breda omfattningen av kollektivavtal när det gäller regler och löner. Därigenom skapas både tydlighet och likvärdiga konkurrensförutsättningar mellan företagen. Den trygghet som kollektivavtalen ger bidrar till att yrkesverksamma accepterar snabba förändringar och strukturomvandlingar i högre grad. I stort sett alla indikationer som vi har visar på en positiv utveckling nu och som ligger framför oss. De senaste siffrorna från tyder på att fjolårets tillväxt hamnar på och att tillväxten för såväl 2006 som 2007 kommer att hamna . Investeringarna stiger kraftigt, och industrins orderingång fortsätter att utvecklas starkt, i huvudsak driven av kraftig utländsk efterfrågan på svenska varor, tjänster och produkter. Dagens strukturomvandling är större än tidigare omställningar, inte minst för att den drabbar i stort sett alla branscher, alla orter och alla typer av jobb, från klassiska industriarbeten till moderna tjänsteyrken, från jobb som kräver låg formell utbildning till högt specialiserade ingenjörer. För att klara utmaningen måste vi stärka konkurrenskraften. Det handlar om att bygga ut de regionala högskolorna, förbättra den grundläggande utbildningen, se till att vi har en bra infrastruktur, skapa möjligheter för människor att gå från gamla till nya jobb och inte minst göra det ännu lättare för våra företagare att bli företagare och också växa som företagare. Vi måste utnyttja tillväxtkraften i hela landet. Det är därför som vi socialdemokrater driver en regional utvecklingspolitik, för att tillväxtpotentialen i hela landet ska och måste tas till vara. Tills inte alltför länge sedan var detta en politik som också till stora delar överensstämde med politik. Men jag tycker att det är beklagligt att det i den mörkblå alliansen inte verkar ges något utrymme för regionalpolitiken. Jag beklagar att har sålt sig så billigt. Det är viktigt att stärka kopplingen mellan sammanhållningspolitikens mål, Lissabonstrategins prioriteringar och en svensk strategi för regional utveckling på olika nivåer. Därför ser jag också fram emot den nationella strategi som ska vara klar i vår och behandlas av oktober. Processen har föregåtts av diskussionsunderlag. startades sex olika regionala dialogkonferenser som avslutades med en gemensam konferens . I arbetet med sammanhållningspolitikens mål, det vill säga väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet och med beaktande av jämställdhets- och miljöaspekter, kommer den nationella strategin att utgöra en viktig utgångspunkt för det regionala programarbetet framöver. Viktiga delar i det systemet är sektorssamordning och regionalt hänsynstagande inom olika politikområden samt en tydlig ansvarsfördelning mellan stat, region och kommun. En bättre samordning av EU:s sammanhållningspolitik och den nationella regionala utvecklingspolitiken kommer att ge en tydligare struktur, bättre fokusering och effektivisering. Administrationen av strukturfondsarbetet kan effektiviseras ordentligt, och det är ett arbete som pågår i regeringen. Tillsammans med det uppdrag om en halvtidsutvärdering av de regionala tillväxtprogrammen som ITPS fått och som ska redovisas hoppas jag att den regionala utvecklingspolitiken ska stärkas ytterligare. Enligt utskottets uppfattning bör utredningsarbete avvaktas när det gäller grundstenarna i den förvaltningsmässiga strukturen. Kommittén har bland annat i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling ska fördelas mellan staten och den kommunala nivån. Däremot är det viktigt att det lokala inflytandet kommer till uttryck inom arbetet med tillväxtprogrammen. I partnerskapen ska företrädare för den privata, den offentliga och den ideella sektorn, inklusive arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna, ingå. Utskottet vill liksom tidigare understryka vikten av att andelen kvinnor i partnerskapen ökar så att en mer jämn fördelning mellan könen kan uppnås. Vidare stöder utskottsmajoriteten tanken att den kommunala nivåns medverkan bör utvecklas för att åstadkomma ett fördjupat lokalt perspektiv i näringslivsfrågor. I enlighet med tidigare ställningstaganden anser utskottet att möjligheterna till tillväxt i hela landet måste tas till vara. , i betänkandet NU2, beskrevs att lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande och att det avgörande för välfärden och tillväxten är att de människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Från utskottets utgångspunkt är det väsentligt att såväl miljöperspektivet som de sociala perspektiven, inte minst jämställdheten, verkligen kommer till uttryck i det fortsatta arbetet på ett bättre sätt . Medvetenheten om miljön som tillväxtfaktor måste också finnas med redan från början. Jag beklagar att företrädare inte hade möjlighet att stanna och att det inte heller finns någon annan moderat i församlingen när vi diskuterar regionalpolitiken. Man pratade i början mycket om enigheten inom alliansen, och då är det ju viktigt att se till att enigheten också framtonar i dess helhet. Det går inte att blunda för att det borgerliga alternativet när det gäller regionalpolitiken i budgeten innebär en spännvidd i regionalpolitiska ambitioner på mer än , detta på ett politikområde som i regeringens budget omfattar 3,3 miljarder. Den borgerliga alliansen har bara enat sig bakom ett enda anslag, och det är att transportbidraget ska behållas. Det är dessutom en uppfattning som man delar med regeringen. Så var det alltså med den sammanhållningen. Det är beklagligt att det inte har kommit ut mer i produkt av den enighet som man säger sig ha. Vi socialdemokrater vill driva en tydlig strategi för regional utveckling. Det har vi också gjort, vilket man kan se om man tittar på hur utvecklingen har sett ut. Steg 1 var en genomlysande parlamentarisk utredning som sedan landade i en proposition som lade grunden för en tillväxtorientering. ser vi till att ta nästa kliv i denna riktning, mot en nationell strategi för ett rundare . Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 134 () replik: Man kan undra om har läst förödande kritik mot socialdemokratisk regionalpolitik. Inte behöver skämmas för att man lämnar denna sjunkande regionalpolitiska skuta. kallar den väl snarare för ett vrak. Det åstadkoms ju nästan ingenting. Det är slutsatsen. Vi måste stärka konkurrenskraften, säger , och nyttja varje regions resurser. Att vi måste stärka konkurrenskraften återkom . Vi måste hjälpa företagarna att växa och utvecklas. Det är ju tyvärr det som inte sker. Därför har alliansen i stället andra lösningar på detta. Vi vill skapa ett generellt bättre näringslivsklimat. Det skulle hjälpa dessa regioner på ett helt annat sätt än den dåliga träffsäkerhet med vilken ni sprider pengar. fabulerar, tycker du i så fall. Men de ger ju nästan inte något plus åt er regionalpolitik som ni spenderar 3,3 miljarder på. För de pengarna kommer alliansen att kunna göra betydligt mycket mer; det är helt klart. Ett lysande exempel på er tafatthet, som jag också tog upp förut, är hur ni behandlar turistnäringen, som så uppenbart skulle kunna skapa 100 000 nya jobb. Där gör ni i stort sett ingenting. Ni tror att den ska sköta sig själv. Jämför med och , som satsar mycket mer och som också är framgångsrika! Vi är bland de sämsta i EU, trots att vi kanske har de bästa förutsättningarna. Vi borde vara bland de fem bästa när det gäller turism. Detta är tillräckligt bevis för att ni helt har missat hur man skapar tillväxt, speciellt i gles- och landsbygd. 135 () replik: Jag tycker faktiskt, , att man ska ha en ödmjuk hållning till . Jag tycker att det finns en hel del i den som vi också anammar och tar med oss. Mycket av det som finns med i texten är också rekommendationer som är hämtade från strukturfondsarbetet och har funnits med under en annan dimension, men det känner säkert till. När det i övrigt gäller ITPS rapport var den proposition om regional utveckling som kom långsiktig. Naturligtvis ska det jobbas vidare med mycket av detta, men det måste ske ett strategiskt arbete med den inriktning som utredningen och proposition lade fast. Det är naturligtvis detta vi ska fortsätta att jobba med. 136 () replik: Man kan fråga sig vad hittar för positivt i . Att göra det måste vara kämpigt. Men förklara hur ni ser på svensk turism, som är ett så typiskt exempel på er oförmåga! Hur kommer det sig att och klarar sig så bra? Ni förstår helt enkelt inte att ni ska marknadsföra en så enkel sak! Ni bara ligger lågt och tillsätter nu en enmansutredning som ska fundera på vem som ska finansiera dessa småpengar för att marknadsföra jämfört med de enorma inkomster som staten har av turism . 25 miljarder drar ni in på exportbaserad turism, och så funderar ni på vem som ska betala! Vem tjänar så mycket pengar? De små företagen i turistnäringen har små marginaler. Det är lite grann det som är problemet: De behöver både få stöd och kunskap för att kunna växa och få hjälp genom att landet blir känt. Vi hade på turistriksdagen en kille från som berättade om sitt stora turistföretag som bland annat sålde skidresor. 1,2 miljoner engelsmän åker i väg för att åka skidor. Nästan ingen åker till . De vet inte om att är ett alternativ. Vi har helt misslyckats på den sidan. Detta är symtomatiskt när det gäller regeringen. Ni förstår inte vilka mekanismer ni ska sätta i gång för att få fart på det här, utan det får växa av sig själv. Ni tror inte att ni kan göra någonting. Det är tragiskt. 137 () replik: Jag tycker att det är beklagligt att vi använder en sådan ton i debatten. Jag säger att det är viktigt att man har en ödmjuk framtoning när det gäller till exempel . När jag säger att det är vissa delar som är bra i denna innebär det att jag tycker att det är saker och ting som man också ska kunna ta till sig. Bland annat finns det mycket i det här som är hämtat från strukturfondsarbetet, och det är det som är viktigt att ha med. säger att när det gäller företagande och så vidare så är det jämmer och elände. Det händer ingenting och det går bara sämre och sämre, menar han. Det är ingen tvekan om att vi har rekordmånga företag som startas. Det kom 42 000 nya företag . Siffran kommer att vara ännu högre .