prot · GT0973 · 2006-02-15 00:00:00 — 1 § Utrikespolitisk debatt 1 Utrikesminister (): Jag kan inte undgå att inleda den utrikespolitiska debatten med det som präglat världshändelserna , händelser som kräver diskussion: protesterna mot publiceringen av provocerande bilder på profeten . Vi har alla sett nyhetsbilderna av djup förödmjukelse och frustration samt av brinnande flaggor och ambassader bilder som få har förväntat sig, men som tydligt visar hur sammanlänkad världen är . Det är viktigt att tydligt slå fast att vårt samhälle och regeringen försvarar yttrandefriheten, men den djupa kränkning som muslimer världen över upplever är en påminnelse om att pressfriheten måste åtföljas av ansvar och respekt. kan aldrig acceptera angrepp mot ambassader eller mot svenska medborgare. Därför har regeringen protesterat hos på grund av att den svenska ambassaden i skadades. Alla länder måste ta ansvar för att skydda och förhindra att extremister underblåser och utnyttjar kränkta människors vrede och frustration. Regeringen för en nära dialog med de muslimska länderna, med våra nordiska grannländer och inom EU liksom med företrädare för de muslimska organisationerna i . har stor erfarenhet och trovärdighet när det gäller dialogen mellan länder och kulturer genom vårt långvariga engagemang för fred i , genom våra institutioner som institutet i och generalkonsulatet i samt genom och gemensamma värdskap för i . Regeringen kommer att ta ytterligare initiativ till dialog såväl i som inom EU i samarbetet kring och i FN. Dagens globaliserade värld skapar nya hot och möjligheter. Regeringens utrikespolitik tar sin utgångspunkt i insikten att säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter är varandras förutsättningar och ömsesidigt förstärkande. Den här gemensamma vägen stakades ut av under statsminister ledning. Ingenstans är den här vägen så tydlig som i . Ingenstans är sambandet mellan mänskliga rättigheter, utveckling och säkerhet så avgörande. Ingenstans speglas utrikespolitik tydligare. I tar vi vårt ansvar för internationell fred och säkerhet. Det går en röd tråd av svenskt engagemang för och för FN från insats i över initiativ för att stoppa ett hotande folkmord i östra till . är berett att fortsatt bidra med trupp till FN:s insatser för fred och säkerhet i . Just nu riktas världens ögon mot och det folkmord som skördat hundratusentals människors liv och drivit miljoner på flykt. När den afrikanska unionen, som har gjort viktiga insatser, nu är beredd att låta FN ta över, påminns vi om banbrytande beslut om skyldighet att skydda civilbefolkningen från folkmord, krigsförbrytelser, etniska rensningar och brott mot mänskligheten. Om en regering inte lever upp till den här förpliktelsen har det internationella samfundet både rätt och skyldighet att ingripa. Konflikten måste få en politisk lösning, och regeringen bidrar med en ny medlare för och en särskild rådgivare för . fortsätter också sitt engagemang i , bland annat genom att utse en särskild rådgivare. I prövas vår solidaritet. När nu folk och ledare tar ett ökat ansvar för kontinentens utveckling stöder vi dem i den kampen. Vi ser också framstegen. Enmansvälden av presidenter på livstid ger vika för allmänna val och politisk pluralism. Ekonomisk tillväxt öppnar för att nå millenniemålen. skördar aidsepidemin 6 000 offer i . Tolv miljoner barn har förlorat föräldrar på grund av aids. Biståndsnivåerna är viktiga. Det saknas bara till den globala kampen mot hiv/aids. När , som enda land i världen, når enprocentsmålet, innebär det inte bara ett antal miljarder mer från oss till den kampen. Det ger oss också stor trovärdighet att driva på andra länder, som när EU-länderna kom överens om att nå 2015. Biståndets utformning är också central. bygger nu ett modernt utvecklingssamarbete som utgår från ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv. Vi samarbetar endast med länder som har en politik för fattigdomsbekämpning på plats. Samarbetet bygger på respekt för mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och demokratiska processer. Om utvecklingen går åt fel håll, som i , hotas grunden för samarbetet. Vi tar ansvar för hur svenska biståndsmedel används. En ny myndighet ska kontrollera att utvecklingssamarbetet håller hög standard. Men enbart bistånd kan inte utrota fattigdomen. Därför verkar vi för att stärka handel och investeringar i och avveckla de handelshinder som drabbar afrikanska varor och tjänster och stöder de svenska företagens växande engagemang i . I omsätts våra gemensamma värderingar om mänskliga rättigheter och folkrätt i praktiken. När valdes till president i det första fria valet i var det en triumf också för stöd till kampen mot apartheid och kolonialismen. Att av inbördeskrig i blev första folkvalda kvinnliga president visar tydligt potentialen i ett starkt engagemang från det internationella samfundet. Omvärldens engagemang gör skillnad, och har spelat en viktig roll. Ett långsiktigt samarbete med de västafrikanska länderna genom kabinettssekreterare som EU:s representant är ett viktigt bidrag. deltar i en modern med robust fredsbevarande trupp hand i hand med insatser för medling, återanpassning av barnsoldater, institutionsbyggande och jämställdhet. I grannlandet leds fredsansträngningarna av FN:s sändebud . säkerhetspolitik är trygg, aktiv och solidarisk och vilar på den militära alliansfrihetens grund. Regeringen höjer ambitionen för deltagande i internationella insatser. I vår fördubblar sin närvaro i . Vår insats i förlängs . överlämnade regeringen en rapport, som utarbetats under ledning, till FN:s generalsekreterare med 70 konkreta rekommendationer för hur FN:s fredsbevarande operationer kan utvecklas. har en trovärdighet när det gäller fredsfrämjande militära och civila insatser, återuppbyggnad och konfliktförebyggande. Den rapporten blir viktig när den nya fredsbyggandekommissionen inom FN nu inleder sitt arbete. Regeringen vill stärka den europeiska unionen som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. EU har unika möjligheter att möta framtidens utmaningar inom alltifrån miljö- till säkerhetspolitik. När vi är med och utformar EU:s politik blir den en förlängning av vår egen. När EU verkar för fred talar unionen också för oss. När vi bidrar till EU:s säkerhetspolitiska agerande stärker vi också vår säkerhet. Vi kan använda samarbetet i EU som en hävstång för vår utrikes- och säkerhetspolitik som vi inte tvekar att höja vår egen röst. har EU gått från ord till handling när det gäller att hantera kriser. EU genomför 13 fredsfrämjande insatser över hela världen. Svenska militärer, poliser, jurister och experter gör avgörande insatser i Bosnien, i och i i , vilka vi ska vara stolta över. leder en av de militära snabbinsatsstyrkor som byggs upp, i vilken också , och ingår. På regeringens initiativ inrättar nu EU också civila snabbinsatsgrupper. Utvidgningen av EU stärker vår säkerhet och fler länder får en granne som bidrar till fred och demokrati. Regeringen ser fram emot att välkomna och som medlemmar, förhoppningsvis . För länderna på har möjligheten att närma sig EU gett incitament till reformer och fredligt samarbete. Det är en stor framgång att får börja förhandla om medlemskap och att , där och för bara under vårt ordförandeskap verksamt bidrog till att avvärja ett inbördeskrig, får kandidatlandsstatus. EU-perspektivet är centralt när Kosovos status ska förhandlas fram . Med utvidgningen har fått ett nytt grannskap som sträcker sig över Svartahavsregionen in i och som blir allt viktigare också för vår säkerhet. I vårt nya grannskap spelar och centrala men ofta diskreta roller. aktiva förespråkande av ett turkiskt medlemskap har givit gott resultat. Med medlemskapsförhandlingarna vidgas vårt grannskap tydligare till . Regeringen fortsätter att driva på utvidgningen. EU är ett fredsprojekt, inte bara historiskt utan också för 2000-talet. spreds radioaktiva ämnen från Tjernobyl över till svenska badstränder och svampskogar. har gett stora bidrag för att minska strålningen från Tjernobyl och till att förbättra säkerheten vid andra kärnkraftverk. ser vi andra hot mot vår trygghet som bara kan mötas med ökat samarbete. Tvisterna kring gasleveranser visar att energifrågan behöver diskuteras mer runt och inom EU, liksom den ohållbara miljösituationen i . När blir ordförande i kommer vi att prioritera en hållbar utveckling och kampen mot organiserad brottslighet och människohandel som drabbar alltfler kvinnor och barn. Statsministerns besök i bidrog till att ytterligare fördjupa våra relationer med . hör till de länder i EU som tydligast förespråkar ett medlemskapsperspektiv för liksom ett snart medlemskap i . Det ukrainska folkets framgångsrika kamp för frihet och demokrati gynnar hela . vill stärka samarbetet med . genomförs en bred Sverigesatsning i . Vi inviger ett generalkonsulat i . Regeringen vill intensifiera dialogen med om våra relationer till länderna i EU:s och gemensamma grannskap. Det ligger i allas intresse att de återstående konflikterna i och löses och att demokrati och frihet segrar i och i . I dialogen tar vi också upp den oroväckande situationen för enskilda organisationer och för medier. måste få en fredlig lösning. styrs av en hård och auktoritär regim. stöd till demokratisering av stavas engagemang inte isolering. Regeringen kommer att ta fortsatta internationella initiativ för att stödja en långsiktig demokratisk utveckling i . Svenska organisationer och partier ger ovärderliga bidrag tillsammans med sina vitryska samarbetsorganisationer. För att möta dagens och morgondagens hot vill regeringen ytterligare stärka det internationella samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken på den militära alliansfrihetens grund. I dagens bredare hotbild, som bland annat Försvarsberedningen har beskrivit, ligger en ökad insikt om att också vi kan drabbas, vilket terroristdåden på , flodvågskatastrofen och senast ambassadattackerna visat på ett fruktansvärt sätt. Dessa hot måste mötas med ökad krisberedskap och med ett mycket bredare samarbete, som inom EU eller FN. som gått har vi stärkt vår beredskap att hantera större kriser och att bistå nödställda svenskar i utlandet, och vi har utvecklat samarbetet inom och EU. Vi har inrättat en särskild beredskapsstyrka som ska stärka den konsulära verksamheten på UD vid krislägen. Vi har skapat en snabbinsatsstyrka som med kort varsel ska kunna åka till drabbade områden för att förstärka ambassadernas arbete på fältet. Vi har också stärkt beredskapsplaneringen vid utlandsmyndigheterna och fortsätter på olika sätt att arbeta med att förbättra vårt samhälles kapacitet att hjälpa svenskar drabbade av kriser och katastrofer i utlandet. Låt mig tydligt slå fast att det är viktigt att ha ett brett samarbete med Nato inom ramen för det partnerskap som vi deltar i. Vi värdesätter samarbetet med Nato men ser inget skäl till ett svenskt Natomedlemskap. Den militära alliansfriheten ger oss både den självständighet vårt internationella engagemang behöver och möjligheten att delta i internationellt samarbete för fred och säkerhet. Det har varit en fördel för och för vår säkerhet att det rått stor enighet om den svenska säkerhetspolitiska linjen. förespråkar de två ledande oppositionspartierna ett svenskt Natomedlemskap. Det är därför viktigt att de olika riksdagspartierna här redovisar sin syn på Natomedlemskap och hur de vill driva den frågan i en eventuell regeringsställning. För regeringen är det centralt att utveckla den transatlantiska länken och samarbete med . På samma sätt som vi behöver ett engagemang från i de globala frågorna, behöver det internationella samfundet för att kunna hantera sin egen hotbild. Öppnandet av den nya svenska ambassaden, House of , symboliserar regeringens ambition att fördjupa relationerna med . Att är militärt alliansfritt och därmed står utanför ett försvarssamarbete där kärnvapen ingår stärker vår position i kampen mot massförstörelsevapen. Hotet från kärnvapen består och tar sig även nya former. Kärnvapenstaterna förlitar sig alltjämt på sina väldiga arsenaler. försöker fler stater, liksom även terroristorganisationer, skaffa massförstörelsevapen. Det är olyckligt att inga resultat om nedrustning och icke-spridning kunde nås vare sig vid icke-spridningsfördragets översynskonferens eller på . Regeringen ser nu fram emot förslag från internationella kommission som kan utgöra grund för förnyade initiativ på det här oerhört viktiga området. följer noga utvecklingen i och . oacceptabla agerande stärker misstankarna om att dess kärntekniska program inte uteslutande är fredligt. Det ligger inte i något lands intresse att skaffar kärnvapen. Trycket på ledarskap måste upprätthållas. På bör hela göras till en zon fri från massförstörelsevapen. Regeringen fortsätter sin aktiva Koreapolitik och kommer bland annat genom en utsedd särskild rådgivare att verka för en lösning av konflikten på Koreahalvön och för att avbryter sitt kärnvapenprogram. Vår utvecklingspolitik bygger på visionen om en rättvis och hållbar global utveckling. När nu ökar biståndet grundas det på solidaritet med fattiga och förtryckta människor men också på insikten att internationell fred och säkerhet kräver global rättvisa. Många av dagens hot och kriser har rötter i en ojämlik fördelning av resurser och brist på frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Höjningen av biståndet skapar nya möjligheter. Det gäller jämställdheten: Vi tar fram en nationell handlingsplan för genomförandet av FN:s resolution om kvinnor i konflikter och stärker arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det gäller miljön, liksom sysselsättningen och handeln, som är lika avgörande för tillväxt och välfärd i utvecklingsländerna som i . Regeringen stärker arbetet för respekt för fackliga rättigheter och värdiga arbetsvillkor, bland annat genom initiativet Globalt ansvar, liksom för att rädda liv och lindra nöd vid konflikter och naturkatastrofer. Regeringen verkar för att ett ambitiöst resultat ska nås vid Doharunda. Utvecklingsländerna måste få bättre möjligheter att sälja sina varor och tjänster, och jordbrukssubventionerna måste minskas radikalt. Fri handel och rättvisa spelregler ger fördelar för alla för utvecklingsländerna och för vår tillväxt och välfärd. För att stödja utvecklingsländernas deltagande i internationell handel höjer vi det handelsrelaterade biståndet . Vi förstärker ett 30-tal ambassader och konsulat med nya tjänster för att främja svenska företag utomlands och bidra till utländska investeringar i . betydelse i världsekonomin fortsätter att öka. Regeringen utvecklar de ekonomiska förbindelserna med länder i regionen. De asiatiska utvecklingsländernas reformarbete och integrering i den globala ekonomin kräver fortsatt stöd. och ökade ekonomiska styrka innebär att länderna också förväntas spela en ansvarsfull roll på den globala arenan. Trots de ekonomiska framstegen kvarstår fattigdom som största utmaning tillsammans med mänskliga rättigheter, demokratifrågor och miljöförstöring. I vår anordnar en internationell konferens om bistånd till folk. Vår politik för mänskliga rättigheter och folkrätt genomsyrar hela vår utrikespolitik. En väl fungerande global rättsordning är den yttersta garanten för vår säkerhet. Respekten för gemensamma regler är också en förutsättning för utveckling, liksom för individens frihet. Vid bekräftade världens ledare sitt ansvar för en världsordning som baseras på folkrätten. Men i en globaliserad värld måste alla omfattas av rätten. Terroristhandlingar utgör alltid brott mot folkrätten. Kampen mot terrorismen måste ha högsta prioritet och alltid föras med respekt för de mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten. Också individer är ansvariga. är en av de starkaste tillskyndarna till , som har inlett sitt arbete. Folkrättens institutioner, såsom övervakningsorganen för de mänskliga rättigheterna och den i , måste stärkas. Folkrätten, humanitärrätten och de mänskliga rättigheterna vägleder regeringens ställningstaganden i aktuella konflikter. Särskilt tydligt är det i . Därför stödde vi upprättandet av staten och försvarar dess rätt att leva i säkerhet inom erkända gränser, och därför fördömer vi presidents uttalanden. Därför stöder palestiniernas rätt till en egen stat. Och därför anser vi att en lösning på konflikten som endast kan nås via förhandlingar måste baseras på folkrätten. Med utrymningen av och delar av tog ett modigt första steg mot ett fullständigt tillbakadragande från ockuperad palestinsk mark och avveckling av bosättningarna. Det palestinska parlamentsvalet har genomförts på ett värdigt sätt. En helt ny politisk situation har uppstått som det internationella samfundet och måste hantera på ett klokt sätt. och EU:s stöd för fredsansträngningarna måste fortsätta. Vi vill också fortsätta vårt utvecklingsstöd till de palestinska områdena. Graden av samarbete beror dock på hur en ny palestinsk regering agerar. Den måste ta avstånd från våld i ord och i handling och acceptera rätt att existera. Regeringen kommer att ta fram en regional strategi för utvecklingssamarbetet med och , för att stödja inhemska processer mot demokrati och mänskliga rättigheter. Det är i linje med vårt engagemang för att bygga upp en demokratisk rättsstat i och för folks rätt till självbestämmande. Vi vill vidareutveckla våra goda relationer med regionen, vilket underlättas av att stora grupper svenskar har sina rötter där, och vårt engagemang i konflikterna i regionen. Att öppna EU för varor från regionen är viktigt för den ekonomiska utvecklingen. Den senaste utvecklingen måste mötas med ökad dialog och kontakt, inte mindre. Att söka asyl är en mänsklig rättighet. Flyktingpolitiken börjar när människor tvingas fly på grund av konflikter och förtryck. Vi ger ett starkt stöd till FN:s flyktingkommissarie till deras skydd och hjälp. Flyktingar som söker sig till och andra EU-länder ska ges en här. genomför nu stora reformer för att stärka asylrätten. ersätts med domstolsprövning är det den största reformen någonsin inom migrationsområdet. Vi fortsätter arbeta för en ambitiös europeisk flyktingpolitik baserad på asylrätten. Vi vill se en rättssäker och förutsägbar asylprocedur i samtliga EU-länder och i länder där fungerande asylsystem saknas. EU bör ha en egen flyktingkvot, och migrationsfrågorna ska vara en tydlig del av EU:s grannskapspolitik. Migration kan vara en hävstång för utveckling, för enskilda människor och för länder. Det behövs mer internationell samverkan för att främja den globala migrationens positiva effekter. har bidragit genom lanseringen av den globala migrationskommissionen, och vi välkomnar att ska diskutera de globala migrationsfrågorna . På liknande sätt som gick i spetsen för att stödja kampen för mänskliga rättigheter och demokrati i gjorde vi det i . Vi stödde kampen mot diktator . Tiotusentals chilenska flyktingar togs emot i . Valet av , som själv varit i landsflykt, symboliserar och framsteg. I land efter land har diktatorer fallit och gerillarörelser lämnat plats för nya politiska partier. Människor som var utestängda från makten har valts i demokratiska val. Metallarbetaren är president i . , med rötter i den diskriminerade ursprungsbefolkningen, är statschef i . måste utvecklingen också leda till förbättrade villkor för de fattiga. stärker sina politiska och ekonomiska band med . fortsätter vi att oroa oss över brotten mot mänskliga rättigheter i . lyckades FN:s första fredsfrämjande operation att lösa Suezkrisen med fredliga medel. FN:s dåvarande generalsekreterare förklarade framgången med stödet från de medelstora makterna. Länder som är tillräckligt stora för att höras i världssamfundet, men tillräckligt små för att dela insikten om värdet av internationellt samarbete. är ett sådant land. Vi är en stark röst för folkrätt och globalt samarbete av solidaritet och för att det gynnar vår säkerhet. FN har en unik roll för internationell fred och säkerhet. Till regeringens viktigaste utrikespolitiska prioriteringar hör reformeringen av FN: skapandet av en fredsbyggande kommission och ett starkt råd för mänskliga rättigheter, en global enighet i kampen mot terrorism och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen, ett reformerat säkerhetsråd och en effektivare administration. har en ledande roll genom generalförsamlingens ordförande och genom statsministerns nätverk för FN-reform. når målet om att avsätta av våra inkomster till utvecklingssamarbete, och vi arbetar vidare för att skapa öppna och rättvisa villkor för internationell handel och investeringar. Med alliansfriheten som grund bedriver vi en aktiv och trygg säkerhetspolitik med ökande insatser för militär och civil krishantering och ett trovärdigt nedrustningsarbete. är aktivt i FN, EU och i vårt närområde, liksom i och i . Våra ambitioner att medla höjs och antalet särskilda sändebud ökar. Vi stärker arbetet för ökad dialog mellan kulturer. för en bred politik med de mänskliga rättigheterna i centrum. Vår aktiva utrikespolitik bygger på övertygelsen om sambandet mellan säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. I dagens globaliserade värld är det tydligare . Fattigdom, övergrepp, konflikter, våld och terror förstärker varandra. Men när krig förbyts till fred, diktatur följs av demokrati, fattigdom vänds till utveckling, övergrepp ersätts av respekt för de mänskliga rättigheterna och konfrontation viker för dialog stärks den globala säkerheten och utvecklingen, liksom vår egen. Detta samband ska fortsätta att vägleda utrikespolitik. 2 i (m): Jag ska i huvudsak ta upp en fråga i dagens debatt. Det är en fråga som är oerhört angelägen och akut. Jag talar om konflikten i , . Denna konflikt innehåller så många dimensioner av vad säkerhetspolitik och utrikespolitik faktiskt handlar om . Jag gör det därför att jag är rädd för att vi kommer att säga: Varför ingrep ingen mot de fruktansvärda övergreppen i ? Jag är rädd för att det kommer att låta precis så, och jag är rädd för att det kommer att finnas mycket att stå till svars för. För mig handlar det om att ha en tydlig moralisk kompass i utrikespolitiken, en kompass som man inte kan kompromissa med. Det handlar om att måste stå upp för demokrati och de mänskliga rättigheterna. Vi måste ingripa mot massiva och omfattande övergrepp mot civila oavsett var de sker. Exemplen är många. Jag tänker på sveket i , vars konsekvenser fortfarande bär med sig. Jag minns frustration och vrede när han ledde arbete. Jag har själv vid folkmordskonferensen i varit bland dem som allvarsamt lyssnade på förpliktelser om aldrig mer. Vi minns alla med fasa folkmordet i . Bilderna har etsat sig fast på våra näthinnor, ofattbara 800 000 människor dödade . I efterhand har det konstaterats att det internationella samfundet inte bara måste utan också har skyldighet att stoppa nya folkmord. Så har det sagts, och så kommer det att fortsätta att sägas. Men vad betyder detta? Griper verkligen FN in i situationer där vi befarar att det begås fruktansvärda övergrepp mot civilbefolkningen? Svaret är tyvärr alltför ofta nej. I i pågår en mycket allvarlig konflikt. En skoningslös konflikt har lett till att över 100 000 civila har dödats. Närmare två miljoner människor befinner sig på flykt. Små barn som brutalt lemlästas, kvinnor som våldtas och begravs levande, män som kastreras innan de skjuts ihjäl av den regeringstrogna Janjawidmilisen. Ögonvittnesskildringarna från får oss rysa. De borde också få oss att skämmas. Än har vi inte sett hela bilden, eftersom rapporteringen är begränsad. De humanitära organisationerna i området tvingas arbeta under mycket svåra omständigheter. Flera organisationer har tvingats lämna på grund av den osäkra säkerhetssituationen. är det enligt FN närmare två och en halv miljoner sudaneser som är i behov av humanitär hjälp för att över huvud taget överleva. Många av dem lever i isolerade och farliga områden, och alltför många av dessa är barn. Så här kan det inte få fortsätta.