prot · GU0917 · 2006-11-08 00:00:00 — Då kommer alltid den här omöjliga frågan: Hur många skulle det ha varit om vi hade haft andra regler? Låt oss inte hålla på och dividera om detta, men just det här med sifferexercis är väl inte det allra viktigaste, måhända. Jag är övertygad om att vi hade haft väsentligt många fler nystartade företag om vi hade ändrat politiken för småföretagarna för sedan. När det gäller arbetskraften och kompetens: Ja, om det är något som den förutvarande regeringen har havererat på så är det ju skol- och utbildningspolitiken, och det har ju lagt grunden till ett utanförskap för många hundra tusen människor. Där kommer det att bli en ändring. 66 () replik: Detta är ju faktiskt en akut situation för väldigt många företag. En tredjedel av småföretagare upplever att de har behov av att anställa men inte kan göra det. Därför rimmar det väldigt illa när regeringen drar ned på arbetsmarknadspolitikens område det som ska göra det möjligt att omskola arbetskraft efter det behov som näringslivet har. Det rimmar också väldigt illa att dra ned på stödet till vuxenutbildningen, som också är väldigt viktigt ute i kommunerna för att kunna matcha behoven ute i näringslivet. Vad tänker regeringen göra rent konkret för att underlätta den omställning som behöver göras så att företagen får den arbetskraft de är i behov av? Om inget görs får vi ingen tillväxt i landet. 67 () replik: Egentligen skulle jag kunna svara med ett enda ord: flexibilitet. Om det är något som Ams saknat, eller kanske skulle jag säga något som Ams inte getts möjlighet till, är det att kunna agera snabbt på marknaden. Jag har själv ett förflutet i lokala arbetsnämnder etcetera, och det största problemet var att regelverket var så tungrott att det inte fanns någon möjlighet att skapa de åtgärder som behövdes just där vi fanns. Regelverket är fyrkantigt, stelt och förlegat, och det har sådana inlåsningseffekter på arbetskraften att jag vill påstå att det utgör en broms för att kunna matcha arbetskraft till de företag som behöver det. Detta har alliansregeringen tagit till sig, och där kommer vi snart att se förändringar till det bättre. 68 (): Jag tänkte framför allt uppehålla mig vid regeringens skattepolitik. Under hela valrörelsen fick vi höra att de borgerliga partierna var väl förberedda för att överta regeringsmakten. Det har funnits arbetsgrupper, program, äntringsstyrkor med mera som skulle förbereda dem. Före valet lovade man sänkta skatter för vanligt folk och minskad arbetslöshet. Politiken som den borgerliga regeringen nu presenterar leder till ökade inkomstklyftor och 60 000 fler människor i arbetslöshet jämfört med om den socialdemokratiska politiken hade fått fortsätta. I budgetpropositionen, som presenterades, avfyras en bredsida av skatte- och avgiftsförslag med förödande verkan för arbetslösa, sjuka och förtidspensionärer. De som redan har det gott ställt ska genom sänkning av inkomstskatter och av förmögenhets- och fastighetsskatterna få det ännu bättre på de sämst ställdas bekostnad. Men hur är då detta förberett? Regeringen har inte, som brukligt är, lämnat särskilda propositioner om stora skatteförändringar. Ingen remissbehandling har skett, utförligare konsekvensanalyser har inte gjorts, vägledande författningskommentarer finns inte, och dokumentation från så kallade underhandskontakter med saknas i budgetpropositionen. Lagrådet har riktat skarp kritik mot det sätt som regeringen haft att lägga fram sina förslag på skatteområdet, inte minst när det gäller fastighetsskatten och förmögenhetsskatten. Lagrådet anser att den beredning som förekommit i ärendet inte motsvarar de krav som ställs i 7 kap. 2 § regeringsformen, alltså den regeringsform som reglerar hur regering och riksdag ska arbeta. Socialdemokraterna har i begärt att förslagen ska sändas ut på sedvanlig remiss men blivit nedröstade i finansutskottet av den borgerliga majoriteten. Detta är sensationellt. Beredningen är alltså mycket knapphändig. Man kan utan överdrift säga att det som regeringen presenterat är ett hafsverk på ett för svenska folket mycket viktigt skatteområde. Det är beklagligt och leder till politisk strid om både form och sak. Vår uppfattning är att skattesystemet vinner på breda majoriteter i riksdag. Därför var skatteöverenskommelsen 19901991 mellan främst Socialdemokraterna och bra. Den byggde på enkla, neutrala och likformiga skatteregler för att uppnå rättvisa och effektivitet i skattesystemet. Även var med på den övervägande delen av överenskommelsen, och i stöddes principerna för reformen av alla partier utom . Skattebaserna breddades och skattesatserna sänktes. Arbete och sparande gynnades. Man ville ha en likvärdig beskattning av arbetsinkomster och inkomster av kapital, och man ville motverka skatteplanering och skatteflykt. har emellertid tagit över, och då tvingar man fram enkla majoriteter för sina skatteförslag med stöd av sina uppbackare i näringslivet och i . Rättvisan sätts på undantag genom att sjuka och arbetslösa ska betala halveringen av förmögenhetsskatten och en lägre fastighetsskatt för personer med stora villatomter. De största vinsterna av jobbskatteavdraget, som sades vara riktat mot låg- och medelinkomsttagarna, görs av den rikaste tiondelen av befolkningen. De blir ännu rikare. Det visar sig, enligt det underlag som presenterade för skatteutskottet, att en person med en lön på , alltså en ganska låg lön, får kvar några tior medan den som tjänar får behålla . Det var tydligen det som och de andra borgerliga partierna menade när de sade att låg- och medelinkomsttagare skulle få skattelättnader. Ett skattesystem måste vårdas och givetvis även förändras då och då. Vi socialdemokrater tror på breda skattebaser och på skatter som styrinstrument för att exempelvis klara miljö och klimat . Enskilda skatter och skattesatser kan naturligtvis ständigt omprövas. Vi socialdemokrater har exempelvis successivt förändrat fastighetsskatten och har även ett nytt förslag i årets budget. Men att helt avskaffa skatter och drastiskt minska skatteinkomster, som den borgerliga regeringen nu gör, är något helt annat. Det är ett systemskifte som vi ser framför oss, och det är en ny attack på solidariteten och välfärdssamhället. Det kommer vi att med alla demokratiska medel bekämpa. 69 () replik: Svenska folket gav ju besked i valrörelsen. Vi fick en majoritetsregering, en majoritetsregering med mandat att sänka skatten för vanliga människor i arbete. Det är den skattesänkningen som människor kommer att uppleva när januarilönen utbetalas. Vi har också fått mandat att förändra den fastighetsskatt som upplevs som illegitim. förargar sig över att dessa förslag inte haft en normal beredning. vet att det beror på att vi haft ett regeringsskifte och att regeringen därmed haft utomordentligt på sig att i departementen och genom kontakter med myndigheter lägga fram sina förslag. Men förslagen fanns under hela valrörelsen. Anledningen till att vi har det på det sättet är att Socialdemokraterna vägrat att gå med på att ha valen i majjuni så att en ny regering ska kunna bereda sina förslag. Förslagen har varit kända i valrörelsen, och de har framlagts efter det att regeringen fått mandat av svenska folket. Jag förstår inte riktigt den kritik som för fram eftersom regeringen vinnlagt sig om att, i kontakter med dem som är berörda, se till att dessa förslag är lagtekniskt korrekta. 70 () replik: Eftersom har en replik kvar tycker jag att han då ska svara på varför det bara blir några tior över för låginkomsttagarna fastän ni sade att ni skulle sänka skatten med . Det var nämligen det ni sade i valrörelsen. Och det är inte resultatet av den politik som ni , efter valet, presenterar i praktisk handling, utan nu presenterar ni en annan politik. Det innebär framför allt att ni i fortsättningen kommer att beskatta enbart arbete, däremot inte kapital. Det är den politiken ni för i regeringsställning. I valrörelsen sade ni att ni inte skulle göra det. När säger att de fått så stort mandat är det viktigt att komma ihåg att av svenska folket röstat på denna regering. Då var ni ganska luddiga beträffande vad resultatet skulle bli. På några punkter var ni tydliga med vad ni skulle åstadkomma. Men frågan är, som sagt, på vilket sätt nu förklarar för svenska folket att det bara blir några tior kvar för den som tjänar . 71 () replik: och alla andra berörda kommer att upptäcka att skattesänkningen är betydligt större än vad han nu säger. Även om man tar hänsyn till de avbränningar som genomförs på grund av andra förändringar blir det ett stort netto för de allra flesta skattebetalare, inte minst för låg- och medelinkomsttagare. Sedan antyder att det är en sänkning av kapitalskatten. Kapitalskatten ligger ju kvar vid . Däremot görs det vissa förändringar för att se till att kapitalskatter som skadar tillväxten förändras. 72 () replik: Ni har ju för avsikt att också avskaffa fastighetsskatten. Ni har för avsikt att avskaffa förmögenhetsbeskattningen. Det är också en form av kapitalbeskattningar. Det som kvarstår och som är den stora frågan för arbetare är skatt på inkomsten. Där ligger ni kvar. De skattesänkningsförslag som ni påstod i valrörelsen att ni hade har mycket noggrant gått igenom. De har visat att för låginkomsttagare och även för medelinkomsttagare är det relativt små skattesänkningar det i realiteten innebär när man dessutom inte får göra av drag för sin fackföreningsavgift och man får betala en högre avgift till a-kassan. Nettoresultatet blir några tior, medan den som tjänar mycket får en viss skattelättnad. Det är korrekt. Det är ju er profil, till skillnad mot den profil vi har som vill att man ska betala skatt efter bärkraft. 73 () replik: Jag tycker att det är väldigt positivt att Socialdemokraterna har så oerhört höga förväntningar på den nya regeringen. Jag räknade ut att hade varit stats- och finansminister i . efter att den nya regeringen tillträdde lade den fram sin första budget. har den suttit . Om man ser med lite perspektiv på dessa tidsperioder framstår det klart att det är olika mycket man hinner göra. Jag ska återkomma till synpunkter skattereform. Jag menar att var det någonting som missköttes var det den. Jag ska ta upp den mycket noggrant. Sedan måste jag säga att ni ofta talar om arbetare, tjänstemän och sjuksköterskor. Men är det någonting de kommer att märka så är det att de får mer pengar kvar i sitt lönekuvert än om vi hade haft en socialdemokratisk regering stödd av vilka partier som helst på vänsterkanten. 74 () replik: Det intressanta är ju att det inte är min uppgift eller att det är det socialdemokratiska kansliet som har räknat ut detta utan det är . De har också överlämnat det materialet till skatteutskottet, där det också framgår att det inte blir den effekt som flera borgerliga företrädare påstår. Men varför så bråttom? Jag har inga synpunkter på att den borgerliga regeringen har suttit . Det är helt okej för mig att man behöver att förbereda sig. Då borde man också ge chansen att ta fram väl underbyggda förslag. Men det gör man ju inte genom det hafsverk som man presenterade i budgetpropositionen avseende skatteområdet. När vi hade en genomgång av detta tillsammans med generaldirektören för i skatteutskottet redovisades också att här är väldigt många problem och svårigheter för att informera svenska folket om de här förslagen, eftersom de är så svåra att räkna ut. Det blir ett krångligare skattesystem med det hafsverk som den borgerliga regeringen har presenterat. 75 () replik: Jag tycker att man ska ta Lagrådets invändningar på största allvar. Det måste man göra. Jag tycker att det är en nyhet att Socialdemokraterna fäster så stor vikt vid Lagrådet. Jag lade då inte märke till att till exempel brydde sig det minsta om vad Lagrådet sade under sina år, ej heller företrädaren . Jag tycker att det är mycket bra att Socialdemokraterna nu fäster stor vikt vid vad Lagrådet säger. Det ska vi också se till blir gjort. Det var dock väldigt , som var inne på här. Vi fick också beskedet att finansutskottet hade begärt till exempel att skulle komma in med ett yttrande över de konsekvenser som det här får. Jag tycker också att har rätt i det. Det är klart att om det finns tekniska oformligheter i de förslag som är framlagda måste man rätta till dem. Det är ingenting som vi ska skoja bort över huvud taget utan vi ska se till att det blir korrekt. Men det bästa i det här sammanhanget är att Socialdemokraterna helt plötsligt fäster så otroligt stor vikt vid vad Lagrådet säger. Det har ni faktiskt inte i historisk tid gjort tidigare. 76 () replik: Det har heller inte förekommit att en socialdemokratisk regering har lagt fram 25 olika förslag till skatteförändringar utan att de har varit remissbehandlade och utan att de har varit förberedda för konsekvensanalyser på det viset som den borgerliga regeringen nu gör. Det är ju det som är den allvarliga kritiken. Hade det varit några enstaka skattejusteringar hade det varit en annan sak, men det är det ju inte. Ni har inte ens bemödat er om att lägga fram särskilda propositioner till avseende de här skatteförslagen utan ni har bakat in dem i budgeten och sagt att ni under hand har fått information och haft samtal med . Det är det enda underlaget som finns. Det är ett väldigt starkt underbetyg som jag vill rikta mot den borgerliga regeringen för att man visar en sådan liten hänsyn till och parlamentarismen avseende skatteområdet. 77 (): Jag kommer att inleda med att delvis ta upp samma fråga som har gjort från talarstolen. Jag tänkte att jag skulle friska upp minnet lite grann på regeringens företrädare här i kammaren. Det står faktiskt i budgetpropositionen att den höga skattebelastningen för låg- och medelinkomsttagare är en viktig orsak till att många i inte befinner sig i arbete. Man skriver också att skattelättnaden således bör utformas så att större delen av skattelättnaden tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Det har ni skrivit i er budgetproposition. Jag tycker att det är viktigt att ta fasta just på detta, för när vi i går fick ta del av den fördelningsanalys som det har pratats om tidigare kunde vi se att man där befäster att det är höginkomsttagarna som tjänar på den nya reformen med jobbavdrag. Och det sades aldrig så i valrörelsen, regeringsföreträdare. Det var inte så. visar det sig att man måste tjäna en bra bit för att kunna få tillgodoräkna sig den berömda tusenlappen som man gjorde sådant stort nummer av i valrörelsen, medan de som tjänar mindre också får mindre av den skattesänkning som man utlovar. Jag har också sett en annan sak i den här utvärderingen. Det är när man tittar på hur det här slår när man jämför män och kvinnor. Det handlar då om att männens genomsnittliga nettoinkomst ökar med ca medan kvinnors ökar med . Vad innebär det? Jo, att de skillnader i ekonomi som män och kvinnor har inte bara befästs; de ökar ytterligare. Då måste man ställa sig frågan: Vilka överväganden gör man från regeringens sida när man lägger fram den här typen av förslag? Vad är det för politiska diskussioner som ligger bakom ett förslag som leder till den här utvecklingen? I tidigare budgetpropositioner har det alltid funnits en så kallad jämställdhetsbilaga där man väldigt tydligt kan följa hur skatter, välfärdssystem, transfereringar har minskat de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor. Vad säger regeringens företrädare om detta? En annan fråga som också är intressant att ta upp, tycker jag, är den regionala fördelningen. Det är inte bara på grund av jobbavdrag som storstadsbor är de stora vinnarna utan också på grund av hur man utformar förändringen av fastighetsskatten. Vad säger företrädare och väljare ute i glesbygden om det? Lite grann tillbaka till jobben. Det har pratats väldigt mycket om insatser för forskningsprogrammet och väx. Jag har också varit väldigt frågande till varför regeringen inte vill fortsätta satsa på detta som är så viktigt. I stället vill man införa avdrag för hushållsnära tjänster. Då måste man ställa sig frågan vad det är för typ av jobb vi ska satsa på i det här landet. Är det att subventionera rika människors möjlighet att få städhjälp, eller handlar det om att vi ska se till att mindre företag ska kunna utveckla kompetens kring miljö, energi och annat som vi är väldigt kunniga på i och redan har men också kan få stora exportframgångar med. Till råga på allt har man från regeringens sida också dragit in stödet för att kunna öka företagens exportåtgärder. Vi har tidigare hört att regeringens skatteförslag är orättvisa och krångliga. Man förutspår att det kommer att bli svårt att förklara för svenska folket hur de nya skattereglerna kommer att fungera. När det gäller till exempel avdrag för hushållsnära tjänster hörde jag en radiointervju med en regeringsföreträdare som sade att den som köper tjänsten ska få betala halva priset på en gång. Sedan förväntar man sig att ska hålla reda på hur mycket varje familj har utnyttjat systemet. Det är inte lite jobb som regeringen lägger på . Jag hade tänkt säga några ord om skatteundandragande. I budgetpropositionen står det att regeringen nu ska ta krafttag mot fusk. Så lägger man fram förslag om att införa subventionerade hushållstjänster, och man vill sänka socialavgiften för tjänstebranscher. Det är två områden som egentligen leder till stora gränsdragningsproblem, som kanske snarare öppnar upp för mer fusk. Jag får väl höra mer när regeringens företrädare kommer upp senare i debatten. Jag förväntar mig att då också kanske få svar på flera av de frågor jag har ställt. 78 () replik: Det valresultat vi fick i var en tydlig seger för arbetslinjen. Det ska bli mer lönsamt att vara i arbete, och flera ska vara i arbete. Gjorda skatteförändringar har framför allt den inriktningen. försöker dribbla lite grann med siffrorna, men det går aldrig att komma ifrån att det procentuella utfallet i nettolöneökning i olika inkomstlägen är väldigt gynnsamt för låg- och mellaninkomsttagarna. Sedan finns det ett skattesystem i det här landet som innebär att räknat i kronor kan det ibland bli något för dem som tjänar något mer. Men inriktningen har varit att tyngdpunkten i skatteförändringarna ligger i de vanliga inkomstlägena. Sedan var det frågan om förändringarna i fastighetsskatten. Alla vet att fastighetsskattens konstruktion har varit så orimlig att när de värsta avarterna ska rättas till får vissa personer i vissa lägen lite större skattesänkning än andra. Det vet mycket väl. 79 () replik: Dribbla med siffror! Jag kan tycka att regeringen skojar med siffror. Om man anger andelen av inkomsten i procent ser siffrorna mycket käckare ut än om man skriver ut kronor och ören. Men medborgarna är intresserade av det som hamnar i plånboken och inte en procentsats. Vad gäller fastighetsskatten skriver ni i budgetpropositionen att ni ska ta bort fastighetsskatten. Ni har ännu inte talat om för oss eller väljarna i synnerhet hur detta ska finansieras. Vem är det som ska betala ett borttagande av fastighetsskatten? 80 () replik: Vi får ett bättre system om vi inför till exempel en låg fastighetsavgift. En utredning ska ta fram underlaget för en sådan förändring. Det viktiga som sade var att de skatteförändringar som vi genomför i någon mening skulle vara missgynnande för låg- och mellaninkomsttagarna. Så är det inte. De procentuella utfallen för de grupperna är goda. kan jämföra med lönerörelsen. Då anges löneökningar i procent. I kronor kan det ibland bli något lägre för den som har mycket låg inkomst eller inte alltför hög inkomst, men procentuellt är utfallet mycket gott. På samma sätt är det med jobbavdraget. Det ger procentuella utfall för människor i vanliga inkomstlägen som de inte utan vidare skulle få i en lönerörelse. 81 () replik: undviker skickligt att svara på mina frågor när det gäller fastighetsskatten. Såsom den kommunala avgiften är utformad jag utgår från det förslag som har levererat från talarstolen vet både och jag att det inte räcker med den kommunala avgiften för att täcka upp statens inkomstbortfall när fastighetsskatten tas bort. Frågan är hur mycket och hans regeringskompisar tänker höja till exempel reavinstbeskattningen för att täcka upp detta. Detta kräver ett ärligt svar från regeringens sida. Jag kan bara konstatera att man glider undan. När det gäller det så kallade jobbavdraget och hög- och låginkomsttagare har det som sagts från talarstolen talat sitt tydliga språk. 82 () replik: talade, liksom tidigare talare i kammaren och i valrörelsen i olika vänsterpartier, nedvärderande om hushållsnära tjänster. Det förvånar mig när ett parti som säger sig företräda arbetare talar så nedvärderande om arbete i sig. värderar arbete högt oavsett form. Vi har gått till val på ett förslag om hushållsnära tjänster, och vi ämnar återkomma till formerna kring detta i framtida propositioner. Vid den träff vi hade i går i skatteutskottet tillsammans med flaggade generaldirektör för så enkla regler som möjligt. Det ska vi ta fasta på. Det är dagens krångliga och dyra system som framför allt gör att denna sektor görs svart och till stor del utförs av kvinnor. Det ska göras välbetalt och vitt. 83 () replik: Jag pratar inte nedvärderande om någon speciell yrkesgrupp. Jag tar upp problemet, och jag ifrågasätter att vi ska subventionera höginkomsttagares behov av städhjälp. Det är en väsentlig skillnad i det jag säger. Vi har knappa resurser i samhället. Var ska vi använda dem bäst? Jo, vi ska använda dem bäst där de behövs som mest. Då kan man till exempel jämföra med att det är viktigt att ge kommuner resurser så att kommunerna kan ge det stöd och den hjälp som äldre kan behöva, till exempel enkla hushållsgöromål. Det är en viktig sak att använda pengarna till men inte till att subventionera höginkomsttagares städhjälp. 84 () replik: Reformen om hushållsnära tjänster kommer givetvis även att komma pensionärerna till del. Vi lever tydligen i lite olika världar, . Jag tillhör kategorin småbarnsföräldrar och umgås inte bara med höginkomsttagare. Tvärtom träffar jag arbetare, dagmammor och personer som jobbar på Dynapacs tillverkningslinje. De efterfrågar också mer tid med barnen. Det är bland annat det som reformen syftar till. Varför ser man ned på att till exempel putsa fönster när det är så uppvärderat att laga fönster och sätta in dem till stora delar en manlig marknad? 85 () replik: Jag har inte gjort någon åtskillnad mellan manliga och kvinnliga arbetsmarknader. Jag vet inte riktigt vad frågeställaren menar. Det är lite svårt att föra en diskussion om vilken värld man befinner sig i. Jag hade för också småbarn, och jag vet att det kan vara problem med att få det pusslet att gå ihop. Jag kan tycka att det är viktigt att vi har en bra och väl utbyggd föräldraförsäkring, att vi har ett jämställdhetstänkande och att vi kan dela försäkringen mellan mamma och pappa föräldrarna. Det finns en lång rad frågor som är viktiga för att komma vidare i jämställdhetsarbetet, tycker jag. Men när jag säger så här om avdrag för hushållsnära tjänster bygger det väldigt mycket på den utvärdering som man har gjort av bland annat det finska systemet, där det visar sig att det är framför allt människor med högre inkomster som har utnyttjat detta. Jag tycker att det är en viktig utgångspunkt i den här debatten. 86 () replik: Det var ett mycket intressant yttrande av när hon sade att vad människor var intresserade av var vad de fick kvar i sin plånbok. Jag vill fästa den ärade kammarens uppmärksamhet på att om man läser ekonomiska motion ser man att ni i motsats till alliansen inte alls vill sänka skatterna, utan ni vill ta mer och mer från de plånböcker som redan är så tunna för väldigt många människor. Det är ju det som är den stora skillnaden mellan alliansen och . Låt mig sedan gå in på frågan om hushållsnära tjänster. Det allra viktigaste motivet för att införa något annat än det som finns nu är att få fram flera vita tjänster, att det inte ska vara så mycket fiffel, bedrägerier, skattefusk och så vidare.