prot · GT09107 · 2006-04-20 00:00:00 — Jag tror att myndigheterna till slut löser den här uppgiften på ett sådant sätt att man slår vakt om att det blir ett positivt mönstringstillfälle. Jag är övertygad om att detta kommer att kunna lösas. Jag vill också avvakta och se vad det är för förslag till förändringar som de olika myndigheterna kommer med när vi nu ska effektivisera försvaret och ha mindre administration och mer pang för pengarna. Opinionsbildning mot prostitution vid i 49 (): Jag har en fråga till idrottsminister . Sedan jag första gången förde in frågan om i och den koppling som det har till prostitution och trafficking har frågan kommit att engagera väldigt många här i kammaren men också utanför kammaren. Jag vet att på olika sätt har tagit initiativ och varit väldigt aktiv. Även om jag hoppas att jag ska få ett skriftligt lite längre svar, vill jag nu ta tillfället i akt att ställa frågan om det här också är något som regeringen genom statsminister besök i kommer att lyfta upp med förbundskansler under morgondagen. Jag tycker att det är oerhört viktigt att får kunskaper direkt från den om hur vi ser på den här frågan men också att vi förmedlar de förväntningar som många kvinnor i den här kammaren men också runtom i har på första kvinnliga förbundskansler. Då jag vet att regeringen delar min grundsyn på den här frågan, hoppas jag att kan ge mig ett positivt svar här. 50 Vice statsminister (): har som bekant genom olika statsråd och på annat sätt gjort klart att vi ogillar företeelser som handlar om både trafficking och prostitution i anslutning till . Vi tycker att det är viktigt att driva opinionsbildning mot de här företeelserna. Vi har också försökt att praktiskt, framför allt via justitieministern i EU-sammanhang, se till att frågan kommer upp på ett av , så att man kan diskutera vad de olika europeiska länderna kan göra gemensamt för att förhindra framför allt trafficking. är realiteten den att prostitution som sådan är tillåten i och förenlig med tysk lagstiftning, medan däremot trafficking inte är tillåten. Det är klart att vi måste koncentrera våra resurser på att i första hand se till att det inte förekommer trafficking. Där borde vi rimligen också ha ett stöd av den tyska regeringen så att de bör kunna samarbeta med oss på den punkten. Detta ska diskuteras framför allt i samband med justitieministrarnas möte. Men vi kommer också att ta alla andra tillfällen i akt att driva opinionsbildning kring det här. 51 (): hade i sin parlamentariska församling en debatt där jag bland annat i fördebatten i utskottet som ansvarig sade till mina tyska kolleger att jag tyckte att de var en skam för parlamentet i dess helhet men också för den kommitté som hade ansvaret att arbeta med de här frågorna. Det finns väldigt mycket av urskuldande. Man talar om förrättningsbås som om det skulle vara något positivt. Man talar om larmknappar och larmtelefoner. Man berättar hur man organiserar problemet, men man berättar inte vad man tänker göra åt det. Jag menar att det finns all anledning att ännu tydligare upprepa kraven på våra tyska kolleger och förbundskansler och tala om vilket ansvar de har och att man inte kan särskilja trafficking, alltså handel med människor, sexslaveri, från prostitution. Sedan har de valt en annan definition av prostitution som är legal respektive illegal. Vi delar inte det synsättet och har inte den lagstiftningen. Det här är ett problem, men de måste hantera det. Det finns ingen ursäkt. Jag blev inte riktigt klar över om det är så att , vår statsminister, kommer att ta upp den här frågan direkt med i . 52 Vice statsminister (): Jag delar uppfattning att vi bör ta varje tillfälle i akt att driva opinionsbildning i frågan. Jag delar också uppfattningen att förekomsten av prostitution, som för del är laglig, naturligtvis är en grund och en förutsättning för den trafficking som kan komma att förekomma. Vi har för svensk del sedan mycket länge, 1998, fattat beslut om en ny lagstiftning som förbjuder den här typen av sexköp. Det är en lagstiftning som dessbättre har visat sig röna stort intresse från andra länder och som studeras i andra länder. Kanske kommer också andra länder att fatta beslut om motsvarande lagstiftning. Tyvärr har inte arbetet kommit lika långt i . Därför har vi anledning att försöka skjutsa på debatten i på det här området. Vi kommer naturligtvis att se till att vi med de möjligheter vi har i och annat ta upp diskussionen om opinionsbildningen och övertyga andra länder om att det är bra att ta efter den svenska lagstiftningen på området, som faktiskt är en väldigt stor framgång. 53 (): Just nu pågår en debatt om religiösa friskolor. Som vänsterpartist välkomnar jag den debatten. Vi har ju i alla fall varit tydliga i den här frågan. Vi tycker inte att religiösa friskolor hör hemma i svenskt skolväsende. En fråga som diskuteras är om det är föräldrarnas rätt enligt som ska gälla eller om det är barnens rätt enligt som ska ha företräde. Vad anser egentligen statsrådet ? Är det barns rätt att bilda sig en egen uppfattning och att slippa politisk eller religiös indoktrinering som ska gälla, eller är det föräldrarnas önskemål om religiös inriktning på skolverksamheten som ska gälla? 54 Statsrådet (): väcker, tycker jag, en väldigt viktig fråga. Det gläder mig också att vi nu fått i gång en diskussion om hur vi ska organisera vårt skolväsende och framför allt om barnens rätt till en bra utbildning. Jag tycker att det är en berättigad fråga att ställa sig om det är så klokt att dela in barnen efter föräldrarnas religion när de ska börja skolan, om muslimer ska gå i en skola, kristna i en annan skola och så vidare. Jag är i grunden ganska skeptisk till det. Jag menar att det finns ett värde i att vi har blandade skolor, att vi har skolor där barn med olika bakgrund, såväl religiöst som etniskt och socialt, träffas och att man i den träffen utvecklar en förståelse för att man kan vara olika men ändå lika mycket värd och ha samma rätt. Om vi nu frivilligt segregerar skolan eller via offentliga medel, ja då finns risken att den här träffen inte blir av och att vi också kan riskera att slå sönder den gemensamma men faktiskt också kanske få en bristande samhällsgemenskap. 55 (): Jag tror att vi är helt överens om att skolan ska vara just en mötesplats för elever med olika bakgrund religiöst, socialt eller etniskt. Vi från har länge ifrågasatt skrivningarna i läroplanen där man hänvisar till den etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism. För oss är värdegrundsarbetet otroligt viktigt. Men man måste ju fråga sig om det kan vara rätt att lyfta fram en religion i värdegrundsarbetet. har vi sett att även lärarfackliga organisationer ifrågasätter skrivningarna i läroplanen. Min fråga är: När ska den socialdemokratiska regeringen ifrågasätta dem? 56 Statsrådet (): Låt oss inte skapa ett problem som inte finns. Det är tydligt i den gällande läroplanen att det är demokratin och alla människors lika värde och därmed också rätt som är grunden för vår skola. Den hänvisning som finns handlar mer om ett historiskt faktum, som ju ändå är ett faktum. Det går inte att säga något annat. Jag fick frågan om vad jag anser om indoktrinering och om skolans roll i detta. Låt mig vara väldigt tydlig. Det är tydligt i läroplanen och jag är beredd att förtydliga detta ytterligare om det skulle behövas att skolans undervisning ska vara objektiv. Den ska vara allsidig. Den ska ge utrymme för undervisning om alla religioner så att man kan öka förståelsen för detta. Dessutom menar jag att vi skulle behöva skärpa uppföljningen av och tillsynen över den svenska skolan, inte minst när det handlar om möjligheten att dra in tillstånd för en skola om den grovt kränker eleverna eller, för den delen, kränker den gemensamma läroplanen. Barn som far illa 57 (): Jag har en fråga till ministern . har flera händelser debatterats i pressen som har gällt barn som har farit illa. Minst två barn har dött på grund av brister i föräldraskapet. Det har tyckts som om och andra myndigheter inte har fungerat eller har brustit i sitt agerande. har också reagerat, och tycker att barn ska ha samma rättstrygghet som vuxna. Det är tydligt att barns skyddsnät brister i . Jag vill fråga ministern hur han tycker att anmälningsskyldigheten fungerar över huvud taget. Vad kommer ministern att vidta för åtgärder för att det här inte ska upprepas, för att ska bli bättre och för att barn ska behandlas på ett värdigt sätt? 58 Statsrådet (): Vi säger ofta att föräldrarna är den bästa brottsförebyggande resursen och att det är föräldrarna som är det viktigaste i ett barns liv för att barn ska få en god och trygg uppväxt. Så är det ju. Men precis som pekar på kan det i en del fall vara föräldrarna som är en del av problemet och inte en del av lösningen. Det kan gälla missbruksproblem, kriminalitet, sexuella övergrepp eller misshandel i familjen. Vår grundläggande inställning är att när familjen är svag så måste samhället vara starkt. Då måste det finnas ett samhälle runtomkring som kan fånga upp fallen och se dem . Det är bland annat därför vi har anmälningsplikten för till exempel barnomsorgspersonal och personal inom hälso- och sjukvården. De ska anmäla till om de ser tecken på att barn far illa. Vi skärpte skrivningarna i lagstiftningen , och utvidgade då också anmälningsplikten. Det är för tidigt just nu att säga om det har varit tillräckliga skärpningar. Vi måste göra en uppföljning först. Men om vi behöver göra ytterligare skärpningar är jag naturligtvis beredd att göra det. 59 (): Jag tycker absolut att vi behöver skärpa anmälningsskyldigheten en hel del. Den måste bli mycket vassare och bättre. Vi har ett bra förslag i ; titta på det! Jag tycker också att det skulle behövas ett bättre förebyggande föräldrastöd än vad som finns . Det har utretts, till exempel av 1997. Han kom fram till att det behövs ett bättre föräldraskydd. kom på med ett förslag om att för att barns psykiska ohälsa ska förbättras så måste det till ett bättre föräldrastöd i landet. Jag undrar vad som händer på det här området. Har någonting i rockärmen när det gäller detta? 60 Statsrådet (): Jag ser gärna ett bättre föräldrastöd. Jag tror att det då är viktigt att man sätter in åtgärder till just de familjer och föräldrar som har problem. Det finns till exempel barn som växer upp i familjer med missbruksproblem. Det rör sig kanske om ett par hundra tusen barn. Vi går fram med extra pengar öronmärkta pengar till missbrukarvården så att mamma eller pappa kan få en möjlighet att komma ur sitt missbruk. vill vi gå fram med mer pengar riktade till barnen i de familjerna. På så sätt kan man tidigt stödja barnen så att de kan få träffa andra barn med samma erfarenheter och även vuxna som är vana vid att diskutera den här typen av problematik. Därför sätter vi av i öronmärkta pengar, riktade just till barn i den här typen av problemsituationer . Den europeiska militära flygskolan i 61 (): Jag har en fråga till försvarsministern. Regeringens allra mest besvärande fråga är väl den höga arbetslösheten i allmänhet och den höga ungdomsarbetslösheten i synnerhet. Det bekymret har blivit särskilt tydligt trots den goda ekonomiska utvecklingen. presenterade regeringen ett så kallat paket för och bland annat därför att det länet mitt län är hårt drabbat av arbetslösheten. Ett av de mest substantiella inslagen i paketet var satsningen på en så kallad europeisk militär flygskola i . För mig och , som gärna vill se en mer offensiv hållning i fråga om regionalpolitik, vore det här ett välkommet inslag. Jag har en enkel fråga till försvarsministern. har det gått planerna presenterades. Hur går det med etableringen? 62 Försvarsminister (): Allra först instämmer jag i att en allvarlig fråga är arbetslösheten bland ungdomar. Glädjande är dock att de siffrorna går stadigt nedåt. Vi har ett bättre läge. Med de ökade insatser som vi räknar med att göra, tillsammans med konjunkturen, finns också förhoppningar att vi kommer att kunna ta ytterligare steg för att reducera ungdomsarbetslösheten. Det är ett viktigt mål för regeringen. När det gäller insatserna i är det korrekt att arbetet med den europeiska flygskolan något har bromsats upp. Det har visat sig att de ursprungliga initiativen bland de olika flygvapencheferna inte hade tillräcklig förankring ute hos de europeiska regeringarna. Därför har man varit tvungen att göra ett omtag i den frågan. Det gör att arbetet drar ut . För svenskt vidkommande ser vi en europeisk flygskola som ett viktigt steg. Vi tycker att det vore bra. Vi utgår från att man kommer att anse det också ute i och att det visar sig att blir rätt ort. 63 (): Låt mig först notera att förvarsministern beskriver att det är ett bättre läge i fråga om ungdomsarbetslösheten när mer än var femte ungdom går arbetslös och man knappt märker någon nedgång och detta i ett läge när vi har en högkonjunktur och ekonomin går på högvarv. Jämfört med länder i vår omgivning är läget i alarmerande, skulle jag vilja säga. Det är inte ett bra läge. Jag noterar också att försvarsministern säger att planerna har bromsats upp och skjutits . Jag hoppas att det inte innebär att försvarsministern har släppt taget. Det ska tas ett omtag, säger hon. Jag kan försäkra att förväntningarna i och Söderhamnsområdet är mycket höga. Det finns oerhört goda förutsättningar där för en flygplats som är färdig att etableras. Det finns fritt flygutrymme och goda kvaliteter i största allmänhet om det skulle vara möjligt att etablera en sådan här flygskola i . Därför hoppas jag att försvarsministern tar frågan på stort allvar och gör sitt yttersta som hon har kvar fram till valet för att få någonting att hända i frågan. 64 Försvarsminister (): Ta först och titta lite grann på hur statistiken egentligen är utformad, ! Vi kan inte börja räkna alla studenter som arbetslösa om de över huvud taget börjar läsa tidningen och fundera på om de ska ha något arbete. Verkligheten är den att andelen ungdomar som är arbetslösa sjunker. Det är en positiv situation. Ta tag i den bilden och se den också! Svartmåla inte bara! Från svensk sida tycker vi att det är viktigt att vi får en europeisk flygskola. Det är dyrt med flygskolor. Vi tror att vi skulle vinna på att göra detta tillsammans med europeiska länder. Ännu så länge är inte alla de övriga medaktörerna övertygade, men som finns brukar jag tala för detta. Jag vet att också de som arbetar inom det svenska flygvapnet gör det. Vi är överens. För oss är det läge som vi förespråkar, vars fördelar vi tillsammans presenterar ute i . Segregationen i den svenska skolan 65 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . När resultatet av den PISA-studie som jämför 15-åringars skolresultat i olika blev känt startade en intensiv debatt kring svenska elevers matematikresultat, och regeringen vidtog åtgärder för att stärka matematikundervisningen. Men något som också kom fram i studien och som oroade åtminstone mig lika mycket var det faktum att segregationen har ökat i den svenska skolan, och det har blivit en större klyfta mellan de skolor och de elever som presterar bäst respektive sämst. Det här har inte alls diskuterats lika flitigt. Men vårpropositionens innehåll blev känt . Den visade sig innehålla en satsning som i alla fall jag tror kan bidra till att minska segregationen, om den används på rätt sätt, nämligen satsningen på 1 000 resurspersoner till 100 av landets skolor. vill jag fråga statsrådet hur det är tänkt att de här resurspersonerna ska användas, hur de ska fördelas och hur de ska arbeta och inom vilka områden, så att det här verkligen får som effekt att kunskapssegregationen minskas. 66 Statsrådet (): Det är en viktig fråga som tar upp, nämligen rätten till en likvärdig utbildning i hela landet, oavsett var man bor. Vi fick rätt ytterligare en rapport från . Ett forskarlag hade jämfört likvärdighet och jämlikhet i ett antal . Man kunde konstatera att den svenska skolan är den mest likvärdiga och mest jämlika, men likväl finns det skillnader, och de ökar. Det är av den anledningen som regeringen i vårpropositionen föreslår att vi ska avsätta sammanlagt 500 miljoner till att satsa på 100 skolor i landet för att anställa i snitt tio resurspersoner per skola. Det kan vara pedagogisk personal men också andra typer av specialister som kan hjälpa till med läxläsning, med kontakterna med hemmet och med att stötta eleverna så att de får rimliga möjligheter att skaffa sig en bra grundutbildning och därefter också göra ett fritt val till gymnasiet utefter det intresse de har och det liv de vill leva. 67 (): Jag tackar statsrådet för svaret. tycker jag att den utbildningspolitiska debatten fokuserar lite ensidigt på uppföljning av kunskapsutveckling och sådant. Det är naturligtvis väldigt viktigt, men ofta kan man ju räkna ut på förhand vilka elever som kommer att ha svårt att uppnå målen i skolan. Man kan titta på utbildningsbakgrund hos föräldrarna och vilka områden de kommer ifrån. Jag tycker att vi måste diskutera mer hur vi kan stötta de här eleverna, som är i riskzonen. Om de här resurspersonerna används på rätt sätt tror jag att de kan bli ett värdefullt verktyg i det här arbetet. Jag hoppas verkligen att det blir så och att nästa PISA- undersökning, som kommer , visar att segregationen har avstannat eller, förhoppningsvis, till och med minskat. 68 Statsrådet (): Jag hade min egen skolgång i en skola där det fanns elever från 40 olika nationer med sinsemellan väldigt stora skillnader. Elever som i sitt gamla hemland hade gått i skolan gick där tillsammans med elever som aldrig hade gått i en skola innan de flyttade till . Det är klart att det är en speciell utmaning för den svenska skolan. Och vi menar att man, i och med att det är en väldigt tuff utmaning, naturligtvis också bör få mer resurser i den typen av skolor därför att behovet hos eleverna är större. Det är tanken om en solidarisk och jämlik skola som gör att vi nu väljer att göra en riktad satsning till de 100 skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Det kan vara skolor där personal, föräldrar och elever gör ett väldigt bra jobb men där det inte räcker därför att förutsättningarna är så oerhört tuffa. Behoven ska vara det som styr resursfördelningen. Därför avsätter vi också i budgeten sammanlagt 500 miljoner för att satsa på de skolorna. 69 (): Jag har en fråga till statsrådet . Jag har noterat att den ansedda vetenskapliga tidskriften har en artikel där man går igenom 21 europeiska länders beredskapsplaner för en eventuell influensapandemi. Jag har noterat, som flera medier, att i den här samlade bedömningen befinner sig i toppgruppen av länder. Det är väldigt glädjande. kan vi se att några av våra grannar, , och , befinner sig på mitten. Den här sammanställningen tycker jag kan ses som ett kvitto på att vi har arbetat rätt med de här frågorna i och att vi är väl förberedda, men vi vet att det finns mycket mer att göra. Jag vill därför fråga statsrådet vilka insatser som planeras för att stärka pandemiberedskapen vad gäller landets vaccinförsörjning. 70 Statsrådet (): Jag läste också den artikeln. Det är alltid kul att få beröm. Det är också kul att få en bekräftelse på att det vi har gjort man ska ju komma ihåg att det här inte var någonting som startade när diskussionen om fågelinfluensa briserade , utan detta är någonting som startade i alla fall är ganska rätt eller åtminstone så rätt som man kan begära. Det är i alla fall kanske mer rätt än vad många andra har gjort . är då i den grupp av sju länder som ligger bäst till av de granskade 21. Dessutom ska man komma ihåg att vi sedan den här granskningen gjordes av och de här forskarna har gjort ytterligare saker. Det här är nämligen baserat på situationen . Men har vi fått på plats beredskapsplaner i alla landsting. har vi också beställt ytterligare av antivirala läkemedel. har vi också tagit emot en rapport kring vaccinförsörjning från en särskild utredare, , som vi nu arbetar vidare med. Målet är att kunna etablera vaccinproduktion i . 71 (): Ja, det var just den här sista punkten, som statsrådet tog upp, som jag gärna skulle vilja veta mer om. Vad händer nu kring rapport? Hur kommer ni att arbeta vidare? Det gäller diskussionerna med de nordiska länderna och så vidare. Jag lämnar över till statsrådet så att han kan säga något ytterligare om detta. 72 Statsrådet (): Vi tog emot en rapport . Under den här månaden tittar de övriga nordiska länderna på den rapporten. Man tittar också på det som har gjort, för har också ett alternativ till en lösning när det gäller vaccinproduktionen som de vill diskutera. Sedan kommer vi, de nordiska ministrarna, att träffas för att diskutera igenom det här för att se hur vi ska landa i slutändan. För min del, för del, har det varit väldigt viktigt att kunna säkerställa tillgången till den senaste tekniken. Vi vet inte när det kommer en sådan här fågelinfluensapandemi eller om det kommer någon över huvud taget. Och om det kommer någon vet vi inte när. Det kan vara . Det kan vara . Det kan vara . Det kan vara . Då är det oerhört viktigt att veta att vi, oavsett när den kommer, ska ha tillgång till den senaste tekniken när det gäller att producera vaccin. Då ska vi inte vara bundna till en gammal teknik. Det är därför som vi vill ha ett partnerskap med ett stort privat läkemedelsföretag som vi kan samarbeta med. Det är den linje som vi har valt. 73 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . I vårpropositionen skriver regeringen bara att man vill bryta könssegregeringen, men man beskriver inte närmare hur man vill göra det. Det enda man ska göra är att öka fokus på pojkars resultat i skolan, och Myndigheten för skolutveckling kommer att ges ett särskilt uppdrag för att finna åtgärder som förbättrar pojkars resultat. Ett fyraårigt projekt ska genomföras, och 10 miljoner ska satsas . Om man då använde de här 40 miljonerna för att öka jämställdheten i skolan för båda könen skulle det gynna både pojkar och flickor. Jag från har i och för sig ingenting emot förslaget som sådant. Vi har också talat om problemet med att pojkar är sämre i skolan, men nog borde väl lite av den här mannan från himlen också komma flickorna till del. Jag vill höra vad statsrådet tycker att man ska göra för att få en mer jämställd skola, för båda könen. Och vad ska man göra som också gynnar flickor? 74 Statsrådet (): Vi ska ha en skola som främjar jämställdhet mellan könen. Och när det gäller jämställdhetspolitiken har skolan också haft sin stora inriktning just på att stötta flickor. Men när vi tittar på skolresultaten, inte minst i de studier som det har refererats till här, kan vi se att det finns olika bakomliggande faktorer. Det handlar om socioekonomiska faktorer, vad mamma eller pappa är utbildad till, kön, utrikes bakgrund. Och kan vi se att kön har en väldigt stor genomslagskraft. Och utfallet är negativt för pojkar, inte minst på . Men jag vill klargöra för att de stora satsningarna när det gäller jämställdhet går till flickorna. Då vill jag bland annat nämna det som många kommuner jobbar med , nämligen genuspedagoger. Jag har träffat en del genuspedagoger ute i kommunerna. De utbildas i kommunerna, går till skolor och utbildar sedan andra lärare. Så den stora insatsen för jämställdhetsarbete i skolorna är riktad mot flickor. 75 (): Jag får tacka för svaret. Det är skönt att flickorna inte förefaller bortglömda. är jag inte närmare bekant med hur genuspedagogerna arbetar. Men ett sätt måste vara att bland annat stärka unga flickors självkänsla. Det är uppenbart att trots att de är duktiga i skolan har de väldigt dålig självkänsla. Jag ska knyta an till det som tog upp med den felaktiga mediebilden som ofta plågar unga flickor. Arbetar genuspedagogerna med att också vända de felaktiga föreställningarna om hur flickor ska vara och att de inte bara ska vara duktiga i skolan, utan att de också måste vara söta, snygga och tillgängliga? 76 Statsrådet (): Jag vet inte exakt hur genuspedagogerna jobbar, men det är en del att få en självbild att det är du som bestämmer.