prot · GT09137 · 2006-06-08 00:00:00 — Jag tror också att denna interpellationsdebatt gjorde att detta skrevs in i direktiven, eftersom det gick väldigt från det att jag ställde interpellationen till att jag får svar. Därför tror jag också att det är många som lyssnar på debatten och läser den. De vill ha reda på: Vad är det som gäller? Det är viktigt om ministern skulle kunna ta upp den frågan i sista rundan, eftersom jag inte har någon mer talartid att diskutera detta. Innebär detta att vi nu sätter stopp för alla typer av extra gratifikationer, rörliga bitar, extra pensionsförsäkringar, fria semesterresor, billigare lån och coolare tjänstebilar? Ska man se detta, vilket jag hoppas, som att vi nu ger en hederlig lön, öppet och transparent, och sedan har vi inga ytterligare gratifikationer som man måste läsa längst ned i årsredovisningen för att möjligen hitta? 28 Näringsminister (): Det är roligt att kunna konstatera att Per trampar efter regeringen när det gäller styrningen av de statliga bolagen. Det som har skett är en väsentlig uppstramning. Vi har riktlinjer som anger principerna för hur lönesättningen bör vara, utan att vi tar ifrån styrelserna den viktiga uppgiften att vara de som avgör nivåerna och förhandlar med vd. Det gäller att hitta just den ordentligt avvägda balansgången där vi är tydliga med vilken ägarpolitik vi har som styrelserna har kvar sitt viktiga ansvar. Där har borgerliga regeringar sannerligen inte lyckats skapa sådana riktlinjer. Jag är glad att vi efterhand och varje gång vi tar ett nytt steg får ett klartecken från . Vi ser också resultatet av detta. Det är en tydlig ägarstyrning och en god förvaltning som skapar välskötta statliga bolag som också skördar framgångar, även när de befinner sig på en mycket hårt konkurrensutsatt marknad som den som Posten befinner sig på. Posten har en ledning som sköter sitt uppdrag på ett sådant sätt att man har lyckats vända resultatet. Därmed kan man garantera posttjänster över hela landet. Vi ser det också i att vd:ar i statliga bolag har väsentligt mycket lägre ersättningsnivåer än motsvarigheten i det privata näringslivet. Vi ser att utan denna typ av bonussystem, som bland annat har varit tillskyndare av, går det faktiskt riktigt bra för de statliga bolagen. Det tror jag är ett memento också för det övriga näringslivet. Man ska så långt som möjligt avhålla sig från fiffiga typer av bonussystem. Det är heller inte, precis som Per säger, det som forskningen visar fungerar. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:369 om och konkurrensen på elmarknaden 29 Näringsminister (): Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av mina uttalanden om att bör gå i täten för att sporra konkurrens genom att erbjuda lägsta pris till konsumenterna, samt om jag gjort bedömningen att missbrukar sin dominerande ställning. Min övergripande uppfattning är att den svenska och nordiska elmarknaden är en relativt väl fungerande marknad men att det finns oroande tendenser i bland annat marknadskoncentrationen och konkurrensen. Regeringen följer noga denna utveckling. Regeringen har lagt fram ett antal förslag för att stärka konkurrensen på elmarknaden och avser att återkomma med ytterligare åtgärder för att förbättra marknaden. Som en aktiv och långsiktig ägare för jag en löpande dialog med och andra företag med statligt ägande kring aktuella frågor för företaget eller branschen. Priset på energimarknaden har varit en återkommande frågeställning som jag diskuterat med . har varit en ledande aktör på marknaden när det gäller att förbättra kundernas ställning. I var först i branschen med avbrottsgarantier och att inte kräva betalning för skulder äldre än i egna nät. Dessa initiativ har sedan lett till att övriga branschen oftast följt efter. Det har också inneburit att har vunnit nya kunder. Därför har vi vid dessa samtal även diskuterat möjligheten att , på ett affärsmässigt sätt, ska kunna pressa priserna till privatkunderna. Förhoppningen är att det leder till ett stärkt varumärke, en bättre marknadsposition för och en lägre elräkning för många kunder. Bland annat som ett resultat av dessa diskussioner presenterade därför sin lägsta-pris-garanti på bolagsstämman . Det är ägarens roll att sätta de övergripande målen medan de operativa frågeställningarna är lednings och styrelses ansvar. ska enligt tidigare riksdagsbeslut bedriva sin verksamhet på marknadsmässiga villkor och uppfylla marknadsmässiga avkastningskrav. Frågor om missbruk av dominerande ställning är såvitt avser svenska förhållanden upp till och domstolarna att bedöma, ifall dessa finner anledning till det. Jag utgår från att verksamheten bedrivs inom gällande lagstiftning på området och förutsätter också att de konkreta initiativ som bolaget nu planerar prövas av bolaget ur en konkurrensrättslig synvinkel. 30 Förste vice talman (): Först ska jag tacka statsrådet för svaret på frågan, även om det även i detta sammanhang har dröjt rätt sedan frågan ställdes . Det är väl ingen tvekan om att elmarknaden är en komplex och ganska besvärlig marknad. Vi har haft en situation där lite slängigt uttryckt ungefär en tredjedel av priset har varit själva råkraftspriset, en tredjedel har varit distributionskostnaderna och en tredjedel skatt. När det gäller råkraften finns en konkurrens mellan ett antal aktörer. Men den kanske inte alltid är den allra bästa. Det är ganska få aktörer, och det är dessutom begränsade möjligheter till export och import av råkraft. Distributionen är av naturliga skäl lokala monopol, och skatten är ju skatt. Det är alltså en tredjedel man har någon form av konkurrens om. Det interpellationen tar upp är att staten äger den dominerande aktören på råkraftsmarknaden i form av . Det är ett enligt min mening välskött bolag som har agerat mycket framgångsrikt och utnyttjat sin unika kompetens och även förmåga att agera på en avreglerad marknad i för att expandera utomlands på ett förtjänstfullt sätt. Det jag tar upp i interpellationen är dock hur man styr bolag respektive funktionen på marknaden. Jag tar upp den artikel i där statsrådet vill att ska bli prispressare på el. Han gör det före bolagsstämman, där själv tar ett initiativ. Det reser ett antal frågor i detta sammanhang. Den första frågan gäller bolagsstyrningen. Enligt aktiebolagslagen avlämnar ägarna egentligen bolaget till förvaltning av styrelserna mellan stämmorna. Det är därmed styrelsen som styr bolaget mellan stämmorna. Ägarna går in med ägardirektiv om de vill göra särskilda saker. Det kan exempelvis gälla vd-löner, som diskuterades i förra interpellationsdebatten, eller prissättningen. Däremellan ska inte ägaren intervenera. Det är samma sak som ministerstyredebatten. Man kan säga att ägardirektiven har en parallell i regleringsbreven när det gäller de statliga myndigheterna. Den andra punkten i sammanhanget är konkurrensen på elmarknaden. Det har funnits produktionsbegränsningar, som statsrådet säkert är uppmärksam på, i avsikt att få upp priset. Det har ansetts vara marknadsmässigt riktigt, och det är möjligt att det har varit det. Men det väcker ändå ett antal frågor. Samägandet inom kraftbranschen av ett antal produktionsanläggningar gör att vad en gör gör också alla andra beroende på att man samäger en hel del fallrättigheter respektive kärnkraftverk. Det är lätt att tänka sig att om och hade haft samma produktionsanläggningar och gjort samma sorts bilar men ändå skulle vara knivskarpa konkurrenter så hade det av naturliga skäl blivit begränsningar i konkurrensen. Därför tycker jag att det finns skäl att ställa frågor till statsrådet. För det första: Hur ser statsrådet på själva bolagsstyrningen? Jag förstår att man för samtal med bolaget, i synnerhet med styrelseordföranden. Men hur ska direktiven vara? Är det bolagets styrelse som styr? Och hur avser statsrådet att styra via ägardirektiv? För det andra: Avser statsrådet att göra någonting för att renodla ägandet och därmed skärpa konkurrensen när det gäller kraftproduktionsanläggningarna och kanske även vidta andra åtgärder i syfte att stärka konkurrenssituationen på elmarknaden? 31 Näringsminister (): är ett viktigt statligt innehav och ett viktigt bolag för . Vi ser det också som strategiskt viktigt att ha ett långsiktigt statligt ägande av . Vi har haft olika uppfattningar om det, men jag bedömer det som ett mycket viktigt ägarinnehav för staten. agerar naturligtvis på en marknad. Det är en marknad med brister. Det är minister som arbetar med strukturen för den marknaden. Det är ändå kanske den mest välfungerande marknad som vi kan se globalt på elsidan. har man av produktionen av råkraft på den nordiska marknaden. Produktionen av råkraft och försäljning av den är en nordisk marknad . När det gäller själva elhandeln till privatkonsumenter har på den svenska marknaden av denna privatmarknad. Det är en väsentligt lägre andel än vad de flesta tror, enligt min bedömning. Det innebär att det också finns andra aktörer på denna marknad. har skickat med regeringen ett antal viktiga ställningstaganden kring . Ett sådant är att ska agera marknadsmässigt och vara värdeskapande. Det är klart att det är en viktig utgångspunkt i min ständigt pågående dialog med styrelsens ordförande om utveckling. Det innebär att också kundvänlighet är en viktig fråga för ägaren i meningen att till detta är kopplat om har en god utveckling eller inte. Självfallet tar jag upp den typen av frågor som ägarens representant i en dialog med ordförande. Sedan är det alldeles glasklart att det är styrelsen som bestämmer i de överväganden som ska göras och de beslut som ska fattas. Så måste det vara i ett aktiebolag. Ett annat viktigt medskick från är att ska vara ledande när det gäller produktion av förnybar energi. Också det kräver en aktiv ägarstyrning. Vi har valt att göra på så sätt att vi har ändrat i bolagsordningen för förra årets bolagsstämma för att ta in just detta viktiga perspektiv som har skickat med. För mig som representant för ägaren är det mycket viktigt att sedan kontinuerligt tillsammans med styrelsens ordförande följa upp detta: Vad gör nu för att uppfylla detta krav från ägaren och ? Så bör det fungera. Vi bör vara aktiva i vår ägarstyrning av ett sådant viktigt bolag för folkhushållet och för utveckling. Självfallet ska vi också ha respekt för styrelsens roll i detta. Där har vi mycket tydliga och klara rågångar. 32 Förste vice talman (): Det handlar först om styrelsen. Jag har här ett pressklipp från DN där statsrådet går före styrelsen och bolagsstämman i ett uttalande om att man ska vara prisledare när det gäller lägsta pris till konsument. Tycker statsrådet att det är ett bra uttalande? Från min utgångspunkt har regeringen och representanter avträtt bolag till förvaltning till styrelsen mellan bolagsstämmorna. Detta var ett mycket olyckligt uttalande som inte borde ha förekommit. Det är i så fall ett ägardirektiv som ska lämnas på en bolagsstämma att ägaren har bestämt att man ska agera på ett visst sätt enligt vissa ramar. Den andra delen har jag inte riktigt fått svar på. Det gäller att få en bättre konkurrens på marknaden. På alla marknader tror jag att det är olyckligt om huvudkonkurrenterna har samma fabriker eller rättare sagt är delägare i varandras fabriker. Så är det i stor utsträckning när det gäller elmarknaden. Man äger andelar i sina olika kraftstationer eller kärnkraftverk. Om en minskar produktionen minskar därmed alla produktionen, och man får en försämrad konkurrens. Detta har jag inte fått svar på. Det finns ytterligare en fråga, som gäller distributionen av elen. Där råder inte heller världens bästa konkurrens. Självfallet handlar det om lokala monopol i distribution av el, men man måste ändå kunna konstatera att i distribution av el går det att ha jämförande konkurrens. Det finns ett antal länder som ändå har försökt åstadkomma en jämförande konkurrens mellan lokala monopol enligt ett index. På det sättet har man skärpt konsumentintresset för att hålla effektiva ledningar till lägre pris. Man har belönats genom större möjlighet till utdelningar när man har skött sig väl och inte fått någon möjlighet till utdelningar om man inte har skött sig väl. 33 Näringsminister (): Det överraskar mig att representant så engagerat försvarar höga elpriser. Jag har som uppdrag från och som regeringens representant när det gäller ägandet av naturligtvis en viktig uppgift att i ständig dialog med bolaget diskutera hur man utvecklar sin verksamhet och därmed skapar värde för ägaren. I detta ligger att vara kundvänlig. Vi har drivit frågor om att man kanske bör kunna fortsätta ta steg för att öka kundvänligheten. Det tycker jag är en viktig uppgift för en ägare. Vi kan inte kräva prissättning av ett statligt bolag på det ena eller andra sättet. Det avgör bolagets ledning och styrelse. Men självfallet har vi som representanter och företrädare för folket och ägare till bolaget anledning att ställa frågor och föra en dialog. Det samlade ägandet är inte en fråga som jag som representerar ägandet i bör diskutera i det här sammanhanget. Det är en fråga om reglering av elmarknaden. Här finns flera olika bolag tyska Eon, finska Fortum och svenska . Det är inte alls ovanligt att den typen av stora energiproducerande anläggningar ägs av flera parter. Men den frågan bör snarare diskuteras när det gäller struktureringen av elmarknaden. 34 Förste vice talman (): Självfallet vill vi ha låga elpriser. Det är väl snarare så att det i regeringsunderlaget finns anledning att fundera på detta. Åtminstone ett av partierna där, , har ju eftersträvat högre priser för att göra det lönsamt med alternativa energikällor. Vad vi försöker säga med att man ska ha mer helägda produktionsanläggningar är att man skärper konkurrensen, får ned elpriserna och renodlar det hela. Det kan och ägaren för , som representeras av statsrådet, tillse genom att agerar på ett sätt där man inte är intrasslad i en väldig massa samägande. Den andra punkten ligger kvar för mig; det behöver göras någonting även när det gäller eldistributionen, där även är en stor aktör. Den tredje punkten är att jag tycker att det var ett olyckligt uttalande av att föregå bolagsstämman och styrelsen i kravet på hur man ska agera på prismarknaden. Jag skulle ha stor respekt för om statsrådet hade velat lägga fram ett ägardirektiv i den riktningen. Det skulle jag stödja. 35 Näringsminister (): Det blir tydligt av dagens debatt att om skulle hamna i regeringsställning och därmed också få ansvar för statliga bolag skulle man inte föra en dialog med bolaget om att bli mer kundvänligt och därmed skapa det värde som har satt som mål för ägande. Det kommer vi att fortsätta att göra, självfallet med respekt för aktiebolagslagen och styrelsens ställning. Det är styrelsen och ledningen som fattar besluten. Men vi som representanter för ägarna ska naturligtvis kunna föra en sådan dialog med ett så viktigt och fint statligt ägt bolag som . Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Då har det blivit dags för veckans, och årets sista, frågestund. Utbildnings- och kulturminister svarar, förutom för sina egna ämnesområden, för alla allmänpolitiska frågor. Dessutom företräder statsrådet , socialminister , statsrådet och statsrådet regeringen. 37 (): Jag vill ställa min fråga till skolministern. En av tre elever som lämnar gymnasieskolan har inte slutbetyg med sig. Det innebär att alldeles för många elever hamnar i utanförskap och arbetslöshet efter gymnasietiden. Tyvärr är det här ett resultat av Socialdemokraternas gymnasiepolitik och skolpolitik. Vi i och ser en helt annan väg. Vi vill stärka och se till att vi får en gymnasieskola som det finns möjlighet att vidareutbilda sig efter, men där man även kan få en utbildning som leder till jobb. Jag skulle vilja fråga skolministern varför han och Socialdemokraterna så instinktivt vägrar att inse att vi behöver förändra gymnasieskolan så att vi får ett gymnasium som kan leda till jobb och inte till utanförskap. 38 Statsrådet (): Det är inte en riktig bild att en tredjedel av eleverna hoppar av gymnasieskolan. Tvärtom har vi sett en fördubbling av antalet elever i gymnasieskolan som genomför en treårig gymnasieutbildning. Dessutom innehåller ett gymnasiebetyg i snitt 31 olika kurser som man har betyg i. Om man är försenad med en kurs innebär det att man hamnar i den här statistiken. Det är klart att det är stor skillnad mellan dem som har Godkänd eller till och med Väl godkänd i 30 av 31 kurser och de som hoppar av på riktigt från gymnasieskolan. Vi har kommit väldigt långt när det gäller den svenska gymnasieskolan, men det återstår också en hel del att göra. Jag kan konstatera att den gymnasieskola vi har är resultatet av bland annat ett samarbete mellan socialdemokrater och centerpartister. Det var alltså en blocköverskridande överenskommelse. Vi behöver göra mer, däribland införandet av en ny lärlingsutbildning för att se till att ännu fler elever klarar av en treårig gymnasieutbildning. Det är viktigt. 39 (): Det finns en stor skillnad mellan oss i och Socialdemokraterna. Vi vägrar nämligen att sätta oss med armarna i kors och bara se på hur utanförskapet för unga ökar. Vi säger: Satsa självfallet på ! Men vi måste också få en gymnasieskola där man kan gå ett studieförberedande program, ett yrkesförberedande program och också ett lärlingsprogram så att man kan gå ut gymnasieskolan och få ett jobb. Det är skillnaden mellan oss i och och Socialdemokraterna och skolministern som rycker på axlarna och säger: Ja, men det ser inte så farligt ut ändå. Jag skulle vilja se skolministern stå ansikte mot ansikte med alla de ungdomar som tyvärr hamnar i utanförskap . Varför vägrar Socialdemokraterna att se till att vi får en annan gymnasieskola värd namnet och värd eleverna och deras jobb? 40 Statsrådet (): Som mycket väl känner till har regeringen tagit initiativ till, och också fått stöd för, att reformera hela gymnasieskolan. Där ingår det just ett nytt lärlingsprogram som ska vara ett valbart alternativ efter nionde årskursen. Vi har höga ambitioner för gymnasieskolan. Det ska vara treåriga utbildningar. Vi ska se till att reformera den så att ytterligare elever fullföljer gymnasieskolan. Det är viktigt, inte minst när det handlar om konkurrenskraften på arbetsmarknaden. Jag kan bara beklaga att , som ju har ställt sig bakom att vi ska ha höga ambitioner för alla på gymnasieskolan, nu har anslutit sig till, eller kanske till och med blivit överkörda av, högeralliansen där man nu vill backa tillbaka och återigen ställa lägre krav på de elever som går på de yrkesförberedande programmen. De ska inte behöva kunna läsa, skriva och prata engelska på ett bra sätt. Det är inte bra. Jag tror att det är en politik för det som har varit. Ska vi möta framtiden med större krav på kunskap och kompetens gäller det att höja ambitionen och utveckla och inte göra som högeralliansen, där ingår, vill och avveckla de treåriga gymnasieutbildningarna. 41 (): Jag har en fråga till familjeminister . Valmanifesten börjar ju uppenbara sig . Vi har sett att till exempel Vänstern prioriterar en föräldraförsäkring som är tvångsdelad rätt av. De vill ha en fifty-fifty-delning. talar om en tredelad föräldraförsäkring. Inom socialdemokratin har denna fråga också diskuterats och debatterats på en kongress. Beslutet var där att man skulle ha en större del av försäkringen knuten till respektive förälder. Jag tycker att det vore ett bra tillfälle för att ge väljarna besked om hur föräldraförsäkringen ytterligare kommer att tvångsdelas om det mot alla odds skulle bli en fortsatt vänsterregering. I vilken utsträckning kommer det att ske? Väljarna behöver ett besked på den här punkten. 42 Socialminister (): har världens mest generösa och bästa föräldraförsäkring, både i längd och i kvalitet. Det innebär att vi har 16 månader, 13 av dem med inkomstbortfall, stor flexibilitet och en stor uppställning hos barnfamiljer kring vår föräldraförsäkring. Detta står i bjärt kontrast till den borgerliga alliansens diverse förslag på det familjepolitiska området. En av allianspartner, , föreslår att föräldraförsäkringen ska kortas och ersättningsnivån sänkas. Vi socialdemokrater vill ha en bra föräldraförsäkring som är generös och flexibel. Med detta tillsammans med en välutbyggd barnomsorg av bra kvalitet för alla barn och höga barnbidrag har vi en god grund för att ge barnfamiljerna en valfrihet värd namnet och en trygghet för barnen. 43 (): Det är ganska uppenbart att det här är en känslig fråga. Jag fick inget som helst svar på den fråga jag ställde jag fick en utläggning om föräldraförsäkringens alla fördelar, som jag kan hålla med om. Jag vill dessutom ha en valfrihet för föräldrarna utifrån den utgångspunkt som vi kristdemokrater har: Barn är olika och familjers situationer är olika. Jag tycker att det är förfärande att den utredare, , som har tittat på det här säger: Om vi tvångsdelar lite mer kan det bli så att barn får längre dagar på dagis eller får börja tidigare, men det får man ta. Det är uppenbarligen också inställningen från och . Man vågar inte ge ett besked till väljarna. Det är uppenbart att stödpartierna kommer att driva den här frågan i valrörelsen, och vi har sett att de har varit framgångsrika tidigare med trängselskatter och friår. Jag tycker att det är ohederligt mot de av väljarna som tycker att föräldraförsäkringen inte ska tvångsdelas mera. Ge ett besked! Det finns en replik kvar för att göra det. 44 Socialminister (): Vi socialdemokrater vill ha och fortsätta ha en generös föräldraförsäkring som är flexibel som bygger på inkomstbortfall och därutöver. tänker sig och har ett samarbete med , som föreslår en förkortning av föräldraförsäkringen och dessutom en lägre ersättningsnivå. Vi socialdemokrater har inga planer på att göra någon ytterligare kvotering inom föräldraförsäkringens ram. Däremot höjer vi nu taket i föräldraförsäkringen från för att göra det möjligt för fler föräldrar att göra de val man vill göra, så att man får en möjlighet att utnyttja föräldraförsäkringen utifrån den enskilda familjens situation. En generös, flexibel föräldraförsäkring och en väl utbyggd barnomsorg är det som är grunden för socialdemokratisk familjepolitik. Vi står fast vid den linjen, och vi kommer att fortsätta arbeta utifrån detta. Om detta finns ingen tvekan, och ingen barnfamilj behöver känna sig frågande inför den socialdemokratiska linjen. Administrativa kostnader vid stöd till forskning 45 (): Jag har en fråga till forskningsministern. betalar ideella forskningsstödjande organisationer samma administrationspåslag, det vill säga overheadkostnader, när man stöder forskning vid våra universitet som när vinstdrivande företag köper forskning där. är det totala påslaget . Det består av bland annat lokalkostnader, administrationspåslag och så vidare. Tycker ministern att påslaget är lagom stort? Framför allt gäller min fråga att det är lika stort för ideella organisationer, som ju får sina pengar från gåvor och testamenten, som för till exempel läkemedelsbolagen som, när de köper forskning vid universiteten, sedan kan kommersialisera resultaten. 46 Utbildnings- och kulturminister (): Först vill jag säga att den här delen av forskningsfinansiering i är väldigt viktig för forskningsverksamheten. Även om den beloppsmässigt sett inte är så dominerande är det ett väldigt starkt uttryck för engagemang, och detta adderar till de stora statliga forskningsresurserna väldigt viktiga extra medel som är välkomna och behövs. De pengar som det här handlar om är den del av forskningens kostnader som är gemensamma på lärosätena, för forskningen nödvändiga kostnader som bibliotek, datorer och någonstans att sitta. Det är ingen slump att Cancerfonden, Hjärt-Lungfonden, och andra väljer att stödja sådan forskning som bedrivs just vid universiteten och högskolorna och inte på vilket som helst kontor på stan.