prot · GT0961 · 2006-01-25 00:00:00 — När det gäller läkare som behandlar den övriga delen av kroppen har vi ju inte den diskussionen. Om en läkare bedömer att till exempel en protes som kostar lite mer ska användas eller använder något annat sätt har inte vi i hitintills haft synpunkter på det. Vi har haft den tilliten, oavsett om det är en privatpraktiker eller en offentligt anställd, att den behandling ges som är enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag skulle vilja fråga om det verkligen är så att vi ska gå ut i och säga: Ni som är tandläkare är något slags lyxkonsumenter av det allmänna försäkringssystemet. Eller ska vi försöka hitta lösningar inom all vård som är nödvändig vård? Vård i mer kosmetiskt hänseende tycker jag är självklart att man ska betala själv. Vad är och åsikt om detta? 33 () replik: Jag har stor respekt för tandläkares professionalitet, men det befriar mig inte från att använda mitt omdöme. Jag har lika stor respekt för bilverkstäderna och deras professionalitet. Men det är klart att om en större del av verksamheten är i privat regi måste de som representerar försäkringen granska stora kostnadskrävande åtgärder. Det är inget konstigt med det. Titta på , som har en stor del av vården i privat regi. Där har man precis problemet att försäkringar kan fungera vårddrivande. Det är inte något märkvärdigt med den situationen. Det är väl lika bra att erkänna det, tycker jag. Skulle vi ha hälften av kroppssjukvården i privat regi skulle vi ställa samma krav där. Det låter väldigt bra när vi säger att vi litar på varje tandläkare. Det är inte så att tandläkarna har bristande etik. Däremot är det ofta så i tandvården, har jag lärt mig, att man antingen kan avvakta eller vidta åtgärder, att man kan vidta begränsade åtgärder eller stora åtgärder. Det är självklart att i en situation som i , där vi har alldeles för många tandläkare i förhållande till vad som är rationellt, frestas tandläkaren och patienten att driva upp vården. Jag tror att det är lika bra att vi alla erkänner det och inte för någon romantisk, orealistisk diskussion om att vi skulle kunna ha ett högkostnadsskydd på kanske , eller och att patienten och tandläkaren tillsammans skulle kunna bestämma om stora åtgärder som kostar . Det vore omöjligt. Varför ska vi inte erkänna det och föra en realistisk debatt? 34 () replik: Jo, den debatten ska vi fortsätta att föra. Sedan har jag en fråga: Vad tycker om förslag om en tandvårdscheck som har ett värde ? 35 (): Även har under alla år upprepat att tänder måste betraktas som en del av kroppen. Men är det att detta ges en konkret innebörd. Det är hög tid att vi får en ny tandvårdsreform. En sådan reform är kostsam men nödvändig. Ett nytt tandvårdsstöd som omfattar alla, inte bara barn och ungdomar, kommer att innebära att vuxna får lägre kostnader för undersökningar och förebyggande behandlingar, men det ska även innebära lägre kostnader för lagning och andra åtgärder för att förbättra tandstatusen. Det är dyrt att gå till tandläkaren, och efter avregleringen av tandvårdspriserna har priserna ökat kraftigt. I de undersökningar som genomfört svarar de tillfrågade att de anser att tandvården är för dyr och att den har blivit en klassfråga. Vård, oavsett om det är vård av kropp, själ eller tänder, ska inte behöva vara en fråga om ekonomiska tillgångar. Plånbokens tjocklek ska inte vara avgörande för om du går till tandläkaren eller avstår från viktig behandling därför att det är för dyrt, så som det de facto är . har gjort en studie över kostnadsutvecklingen. Den visar att priserna för enkla behandlingar som undersökningar, förebyggande behandlingar och lagningar är de som ökar mest. Kostnaderna för tandvård tar en allt större del av löntagarnas inkomster i anspråk, och det slår extra hårt mot människor som har små ekonomiska marginaler. Förebyggande tandvård är en viktig folkhälsoinsats som sträcker sig långt utanför tandläkarmottagningen. En bra tandhälsa handlar om munhygien, om att borsta tänderna och om matvanor. Den påverkas även av vissa sjukdomar och läkemedel. Primärvården, barnavårdscentraler och elevhälsa är nödvändiga och viktiga verksamheter i arbetet med att förebygga tandskador. Även i kontakten med tandläkarmottagningen bör det förebyggande arbetet prioriteras. Tandhygienister gör värdefulla insatser inom detta område. En samverkan med övrig hälso- och sjukvård måste stimuleras så att tandläkare kan finnas i anslutning till primärvården. Tandhälsan försämras hos de fattigaste i samhället, såväl barn som gamla. Som vi alla vet minskar dålig tandhälsa livskvaliteten, försämrar sociala relationer och är ett hinder för bra matvanor och en god hälsa. Tandvården har inte granskats särskilt ur ett genusperspektiv om tandhälsan skiljer sig mellan kvinnor och män. Vissa sjukdomar, bland annat reumatiska sjukdomar och ätstörningar, och vissa läkemedel har påverkan på tänderna. Reumatism är ett exempel på en sjukdom som företrädesvis drabbar kvinnor. behandlades vissa reumatiker med tandutdragning. De fick helproteser. Många unga kvinnor fick alla sina tänder utdragna utan att de fick någon förbättring av sina reumatiska besvär. begär i en motion att regeringen ska undersöka hur stor omfattningen är och vilka konsekvenser det har fått för dessa människor. Amalgam har länge varit ett ifrågasatt tandfyllningsmaterial och subventioneras inte längre. Det är på väg att försvinna helt, men med ett undantag. Det förekommer fortfarande att somliga barn får fyllningar med amalgam trots att det egentligen råder totalförbud för amalgamfyllningar för just barn. Vi menar att det är oerhört cyniskt att ett skadligt tandfyllningsmaterial ska kunna användas för att laga tänderna på barn. Vi anser därför att undantag inte ska få medges för användande av amalgam till barn. Men amalgam är inte det enda tandfyllningsmaterial som är förenat med miljö- och hälsorisker för personal, patienter och miljön. Det finns andra material som varit förbjudna i men som är tillåtna på grund av medlemskap i . Det finns tandläkare som i motsats till rekommendationer använder dessa material med stor risk för att patienterna ska utveckla reaktioner mot materialet. bör kartlägga förekomsten av detta. I detta sammanhang yrkar jag bifall till reservation 8. Tandvårdens prisavreglering hade som syfte att tandvård för vuxna ska bedrivas på en fri marknad där vi patienter ska bli kunder och konsumenter. Vi ska förhandla om olika åtgärder och priser, göra prisjämförelser och ta eget kostnadsansvar för att få våra vårdbehov tillgodosedda. Ja, och vad har hänt? Kostnaderna har ökat, alltfler avstår från vård och kunderna har inte blivit nöjdare. Prislistor finns inte tillgängliga på alla mottagningar. Det har inte blivit bättre efter avregleringen, tvärtom. Vi blir alltmer missnöjda med tandvården. Den uppsökande verksamheten hos äldre lyser på många ställen med sin frånvaro, trots att det finns en skyldighet att genomföra den. Enligt min mening har utvecklingen helt klart visat att hälso- och sjukvård inte ska finnas på en helt avreglerad marknad. Den ska finnas tillgänglig efter behov till rimliga kostnader såväl i storstad som på mindre orter. En satsning på kvalitetssäkring inom tandvården skulle enligt vår mening innebära ökad tillsyn av kompetens, behandlingsriktlinjer, ökade möjligheter för patienten att framföra klagomål, produktkontroller och inte minst garantier på behandling. kan en patient få en åtgärd utförd på flera olika sätt till olika kostnader utan att få en rimlig vägledning om hur man ska välja. Tandvård är inte vilken vara som helst som jag som konsument kan välja att köpa eller avstå från. Det går inte att få en ångervecka om jag köpt fel tjänst till för högt pris. Alltfler väljer att söka tandvård utomlands eller, vilket just nu är aktuellt, hos tandläkare från andra EU-länder som söker sig hit. Det är bra med ökad konkurrens under förutsättning att de som etablerar sig följer de villkor som gäller i . De ska ha kollektivavtal och följa miljöregler, arbetsmiljöregler och de lagar som gäller i . Om de nya tandläkarna kan pressa priserna med bibehållen kvalitet är de välkomna. har vi ett tandvårdssystem som är svårt att förstå för både patienter och tandläkare. Tandvården ska nå alla åldersgrupper, inte bara barn. Tandvård ska styras av behov och solidaritet och inte av inkomst och klasstillhörighet. Till skillnad från anser att all tandvård går att jämföra med hälso- och sjukvård. Patienterna ska ha inflytande över sin vård och behandling, pappersarbetet och administrationen ska minska eftersom systemet ska bli mer enhetligt och gamla överlappande regler ska försvinna. Kvalitet och kostnadskontroll är viktig i all vård. Men viktigast är att vi har ett tandvårdssystem som accepteras av de flesta människor, minskar snedfördelningen, gynnar dem med de minsta ekonomiska marginalerna och prioriterar det förebyggande arbetet oberoende av ålder, kön och var i landet man bor. Vi står givetvis bakom våra reservationer, men jag yrkar bifall till reservation 8, som jag sagt. 36 (): Den svenska tandvården debatteras och synas i sömmarna. Det är bra. Vi har i många avseenden en bra tandvård, och den ska vi verkligen vara rädda om. De allra flesta tandläkare och medarbetare gör ett bra jobb och blir uppskattade. Men det finns också stora brister. meddelade att tandhälsan blir sämre. synade SVT ett försäkringssystem som berikar tandvårdsindustrin men som lämnar de fattigaste i sticket. Enligt har antalet låginkomsttagare som är i behov av tandvård ökat . Dessutom lider uppemot en halv miljon svenskar av tandlossning. Många har inte råd att gå till tandläkaren. Tandvårdspriserna har ökat . Konkurrensen inom svensk tandvård är svag och måste stärkas. Konsumentmakten är i det närmaste obefintlig och måste öka. Ersättningssystemen är orättvisa och krångliga och måste reformeras. Till en början, som så väl målade upp, kan förhandsprövning av högkostnadsskyddet 65-plus slopas. Personer kan få vänta upp till på behandling. Väntetiden förvärrar deras tandhälsa. Åttiotalet årsarbetare, som kostar 4050 miljoner, skulle frigöras. Vi får bättre tänder och mindre byråkrati. Ansvarigt statsråd, , säger sig vilja göra någonting åt problemen, tillsätter en utredare i vanlig ordning och aviserar att det får kosta mycket pengar. Mina frågor ställer jag före valet, och är det som är mottagare till frågeställningarna. Hur många miljarder? När ska en ny försäkring gälla i praktiken? Kommer några beslut före valet för det är väl inte valfläsk som det handlar om? Visa korten, gärna , , i stället för att skapa förväntningar som i värsta fall leder till besvikelse! Jag förstår att vi inte kan få detaljer, men vi kan få en vink om vad det handlar om. Jag tror att det är många som väntar på det. vill se en ny tandvårdspolitik som säkrar en god tandvård i hela landet. Våra utgångspunkter är att folk ska ha råd att åtgärda sina problem, att vi ska ha en ökad valfrihet och en ökad konkurrens mellan vårdgivare, att vi ska vara rädda om en fri prissättning och att det här sammantaget leder till kostnadseffektivitet. Tandvårdens ställning som en fungerande marknad med många privata vårdgivare ska vi vara rädda om och om möjligt stärka. Vi vill se fler nyföretagare. Vi behöver fler innovativa tandvårdsentreprenörer. Vi säger också, för att ta fram något, att det offentliga stödet ska öka. Det vi har klarat i den budget vi har lagt fram är, om man jämför med majoritetens budget, plus . Så mycket har vi mer än vad regeringen har . Vi vet att det inte är tillräckligt för att möta framtiden och de stora reformerna, men just är det den skillnaden mellan regeringen och . Vi anser också att stödet ska ges efter behov och inte efter ålder. Vi tycker att det är en orättvis och bakvänd fördelningspolitik när miljonären, , får subventioner medan tvåbarnsmamman, , deltidsarbetande och med knaper ekonomi, inte får del av subventionerna i högkostnadsskyddet. Det är inte så vi vill se det framtida . Så ser det ut . Jag vet dock att det kommit besked från regeringshåll om att vi är överens om att detta ska ändras. Det tycker jag är bra. Alla ska få del av resurserna på ett annat sätt. Det är vi överens om. Vi vill se en ökad transparens. Vi vill ha tydligare konsumentperspektiv. Konsumenten eller patienten har onekligen ett underläge i väntrummet beträffande vad som ska göras när det gäller de höga kostnaderna. rapporterade att det till och med är svårt att få fram prislistorna. Individens möjligheter att påverka sina tandvårdskostnader måste stärkas. kom en rapport från som sade att fler än 90 000 funktionshindrade och äldre varken fått tillräcklig tandvård eller sin munhälsa bedömd i hemmet, trots att landstingen är skyldiga att erbjuda uppsökande verksamhet. Detta är naturligtvis oacceptabelt och måste åtgärdas. Det kan inte vänta på någon valreform utan bör åtgärdas snarare än så. Jag vill också fråga om vi inte kan vara överens om att ge den signalen. För en god tandhälsa kan de förebyggande insatserna inte nog betonas. Kampanjer och andra insatser om vådan av godis, läsk och så vidare är effektiva. Vi vet det. En tandvårdscheck till alla 22-åringar är även vi från inne på. Det kan vara ett sätt att påverka och uppmuntra våra ungdomar att vidmakthålla den fina tandvårdsinvestering som är gjord. debatterade vi i kammaren påstådda och misstänkta fall av mutor avseende implantat, som tv-programmet tagit upp. De enskilda fallen gick till förundersökning, och dem lämnar jag därhän, men de så kallade bonusprogrammen var vi kvicka att kritisera från många håll, inte minst jag själv. Företag som tillverkar implantatsystem hade använt sig av dessa bonusprogram gentemot tandläkarna. Det finns både en legal och en etisk aspekt i detta, och båda är lika viktiga att ta på allvar. Åtgärder har vidtagits, etiksamtal förs och avtal om samarbetsformer ingås mellan berörda parter. Vi var överens om att det var, och är, viktigt att noga följa detta. Därför är min fråga till , som är en mycket noggrann och lojal medarbetare: På vilket sätt följs detta från det departement som jag utgår från att du har täta kontakter med? Det skulle vara intressant att få veta. En sammanfattning av delar av politik på tandvårdsområdet framgår av reservation 4, vilken jag yrkar bifall till. Jag står självfallet också bakom övriga reservationer där förekommer. 37 (): Först vill jag säga att ordväxlingen mellan och var intressant att höra. Jag uppfattar att detta tidigare varit en högervänster-fråga, och därför tycker jag att det är bra att det inom de borgerliga partierna nu finns en diskussion om tyngden inom ett verksamhetsområde, mellan offentligt och privat, och hur det kan påverka. Som så väl uttryckte det kan det vara kostnadsdrivande beroende på hur man konstruerar sådant. Det är en mycket intressant diskussion, och det verkar som om det hänt något på den borgerliga sidan eftersom man kan föra sådana diskussioner. Det är jag glad för. Jag vill också säga att även om inte alla partiers företrädare säger det rent ut fick jag, när jag lyssnade på inläggen, en känsla av att man från alla håll tycker att det är märkligt att villkoren för vård i munhålan ska skilja sig så mycket från annan kroppslig sjukvård. Jag konstaterar att i princip har samma inställning som i den frågan. På lång sikt är målet att försöka hitta någon form av högkostnadsskydd för hela vårdområdet, alltså för både sjukvård och tandvård. Det är roligt att det kan finnas en sådan koppling mellan två partier som i andra frågor kanske inte alltid delar uppfattning. Från sida fick vi för lite hjälp med att göra en kalkyl, och frågade också om beloppen. Vi lät göra en utredning, och beroende naturligtvis på var man lägger egenfinansieringsnivån på sådana system hamnar vi på olika kostnadsnivåer. Vi kan dock konstatera att detta kommer att kosta statskassan åtminstone 10, kanske 15 eller ännu fler miljarder. Det handlar alltså om oerhörda pengar. Därför är en sådan reform givetvis långsiktig. Eftersom vi behöver vidta åtgärder inom tandvården måste vi därför på kortare sikt hitta andra lösningar som inte kostar så mycket. Efter det senaste valet, 2002, förhandlade tillsammans med och Socialdemokraterna fram en uppgörelse som populärt kallats för 121-punktsprogrammet. I det programmet finns även lite grann om tandvårdsfrågor. Jag tycker att vi lyckats genomföra en hel del av det som finns i överenskommelsen. Vi har lyckats genomföra en ny trafikpolitik som ger många företag möjligheter att skapa nya jobb. Vi har lyckats genomföra en skatteväxling som ger medborgarna betydligt mer pengar i plånboken och en större frihet att själva välja om de vill betala för att förorena naturen. Vi har genomfört en skattepolitik som skapar förutsättningar för en revolution inom bilindustrin. Vi har gjort en satsning på biologisk mångfald som saknar motstycke i världen. Vidare har vi gjort en helt unik satsning på att kartlägga alla naturens arter i vårt land; något liknande finns ingen annanstans i världen. Vi har lyckats genomföra en kraftig omrustning av försvaret, och vi har gjort stora satsningar på internationellt bistånd. Det finns dessutom mycket mer. Just när det gäller tandvårdsområdet har det varit svårt att komma fram. Det har tidigare nämnts att lade fram sitt förslag , och efter det har inte mycket hänt. Det är klart att många, även vi, är otåliga, vilket visas inte minst av motionsfloden på hela 65 motioner, vilka föreligger för avgörande i detta betänkande. Hur många yrkanden det är fråga om har jag inte räknat efter. En lustig koppling är kanske att siffran 65 förekommer två gånger. Jag tog upp den i ett annat sammanhang; reformen kallas nämligen just 65-plus. Jag var ju inte med , men jag har frågat många från inte bara mitt parti som var med och fattade beslut om den reformen, och många är ganska självkritiska och besvikna. Det är bra att man kan erkänna att man fattat beslut om en reform som inte fungerat särskilt bra, inte bara för att den blivit väldigt mycket dyrare utan också för att människor till och med fått sämre livskvalitet då man väntar med åtgärder som annars kanske skulle ha vidtagits tidigare. Den var nog inte så lyckad och har också fått mycket kritik, vilket vi hört här. Det är snart 17 månader sedan jag började i som ledamot, . Man kan tycka att det är , men jag blir fortfarande ofta förvånad över hur tröga beslutsprocesserna är, att de måste ta så . Vid lunchen i går fick jag lära mig att det tar att genomföra en större förändring. Kanske är det på det sättet. är det skrev att det kan finnas skäl att överväga att en möjlighet öppnas att överklaga landstingsbeslut. Vi har i utskottet enats om att anse två motioner, som föreslår just denna överklagandemöjlighet, som delvis tillgodosedda med motivet att vi förväntar oss att regeringen skyndsamt bereder ett sådant förslag. Hela betänkandet genomsyras av ett sådant resonemang. Man väntar sig att sådant som föreslås i motionerna ska komma när regeringen förverkligar utredningens förslag. Man kan förstå att medborgare och väljare, som är åskådare till den demokratiska beslutsprocessen, ibland tar sig för pannan. Det är utredningen lade fram förslag, och regeringen har fortfarande inte kommit med några förslag utifrån utredningen. Vi i mitt parti har jagat regeringen, åtminstone som jag har varit här. lyckades vi till exempel skriva ihop en uppgörelse med regeringen om medel för forskning om biverkningar av dentala material. Det var pengar som hade beslutats i budgetuppgörelsen 2003, men det har fortfarande inte verkställts. Vi kämpade hela med frågan om högkostnadsskyddet. fick jag höra att det var som hade lyckats få regeringen att sätta i gång utredningen. Jag trodde att det var vi i och , som hela kämpade och brottades med det här, som fick dem att tillsätta denna utredning, som ska vara klar . Men där ser man vad lite man vet. En sak är i alla fall säker. När man är ny här i kammarens gemenskap frågar man sig ofta varför det måste ta så . Varför måste det vara så trögt att komma till skott? Men ska jag ändå vara glad och tacksam. Två av de fyra motioner som har medverkat till anses, som det heter, åtminstone delvis tillgodosedda, och en anses delvis tillgodosedd. Det är ju jättekul. Den motion som avstyrks är en motion som kräver att amalgamanvändningen i ska förbjudas av miljöskäl. Då kan man ju tro att regeringen vill att amalgam ska fortsätta användas varför skulle man annars avslå ett sådant förslag? Men så enkelt är det inte. Regeringens inställning är nämligen att amalgam i princip bör förbjudas, och därför avstyrker man motionen. Vad menar man då med sådana formuleringar att det bör förbjudas, i princip och så vidare? Ja, jag kan inte veta vad regeringen menar, men jag hoppas att man faktiskt avser att amalgam ska fasas ut och att man snart kommer med förslag på det området. Trots att jag ska vara glad och tacksam för hur våra motioner behandlas i betänkandet har jag valt att ändå skriva en reservation om just amalgamförbudet, fast jag tänkte, fru talman, inte yrka bifall till denna enda miljöpartireservation. Det innebär inte att vi inte står bakom den. Vi anser att amalgamanvändningen ska stoppas. Men vi avstår från att yrka bifall av hänsyn till kammaren det riskerar att bli en lång och krånglig votering när det finns många reservationer på en och samma punkt. Det här betänkandet har tagits fram i en anda av samförstånd. Formuleringar som åtminstone delvis tillgodosedd och liknande gjorde att det kändes så. Därför känns det dumt att insistera när vi ändå är överens om helheten. Regeringen har ju åtagit sig att göra detta. Då behöver vi inte reservera oss. Man kan säga att betänkandet pekar med hela handen åt regeringen. får regeringen en chans att visa att man kan verkställa detta, som vi alla tycker är ganska självklart. Jag tolkar det som att vi är överens både om möjligheten att överklaga och när det gäller hur vi ser på de dentala materialen. Egentligen ville jag med mitt anförande bara ta tillfället i akt att uttrycka min frustration över att det tar så att nå resultat. 38 () replik: Det är lätt att hålla med om att det går långsamt. Med den nuvarande regeringen går det väldigt långsamt på vissa punkter. Det är kärnan i dagens diskussion. Med anledning av och min debatt sade att det tydligen hade hänt något på den borgerliga sidan. Ja, jag hoppas att det fortsätter hända saker, så att vi kan beteckna oss som nya partier då och då. Den aspekten fanns ju med i partiledardebatten också. På just den här punkten måste jag dock tyvärr erkänna att den ståndpunkt som jag talar för här hade jag . Jag satt inte i då, men jag var med och utredde tandvårdsfrågorna när förslaget om en fast avgift det som då kallades premietandvård, men kallar vi det abonnemangstandvård arbetades fram. Det går an att säga att vi ska ha samma regler för tandvården som för vård av resten av kroppen. Men då måste man också fråga sig vad det är för regler vi ska ha. Ska privata vårdgivare, som ju står för hälften av vuxentandvården, ha fri dragningsrätt på försäkringen, eller ska vi ha en granskning när det är privata vårdgivare? Jag säger igen: Se på , där man har en stor andel privat vård. Där gör man i varje försäkring självklart en granskning innan man ger klarsignal för stora ingrepp, såvida det inte rör sig om akutsjukvård. Om det är stora planerade kirurgiska ingrepp är det klart att man måste granska det från försäkringsgivarens sida. Det måste man i . Det är därför vi har köer i äldrevården. Där har man infört en typ av högkostnadsskydd som inte är så väl genomtänkt, även om det för den enskilde är positivt. 39 () replik: Jag vet inte riktigt vad jag ska kommentera. Jag tyckte inte att jag fick någon riktig fråga. talar om fri dragningsrätt. Han för ett resonemang av en typ som vänsterpartister brukar föra. Jag ville bara påpeka att jag är glad över att se att det finns en försiktighet inför reformer och en debatt om det på den borgerliga sidan. Det tycker jag är jätteviktigt. För mig har detta varit ett argument.