prot · GT09109 · 2006-04-24 00:00:00 — Vi ska fortsätta att bedriva den politik som innebär att vi bekämpar brott, men vi bekämpar också de sociala orsakerna. Det är på det sättet som vi har bäst chans att lyckas. Med det nya påföljdssystemet har vi kommit en bit på väg. Men vi ska inte tro att påföljdssystemet är det som är grunden för att bekämpa ungdomsbrottslighet, utan det är att bekämpa de sociala orsakerna. 9 (): Den här debatten har, tyvärr, visat precis vad som är problemet, nämligen att samband mellan utanförskap och brottslighet inte hanteras av regeringen på det mycket kraftfulla sätt som hade behövts. Det är rätt märkligt att höra justitieministern stå här i talarstolen och säga att skulle vara i framkant i integrationspolitiken när vi 2004 hade 649 brott, personrån, begångna i och vi nu har 905. Det är alltså en rätt kraftig ökning. Det skulle då vara en framgång i integrationspolitiken när vi vet att majoriteten av de här rånen har begåtts av unga människor och dessutom har riktats från invandrade ungdomar mot svenska ungdomar, precis som jag förklarade i utgångspunkten för interpellationen. Ministern ger bilden av att det är med punktinsatser som man ska hantera det här. Det tror inte jag och mitt parti på. Det är bara genom en sammanhållen och genomtänkt strategi som man kan bekämpa utanförskapet och få ned ungdomskriminaliteten. Och ministern har inte kunnat leverera en trovärdig bild här i kammaren av hur man ska kunna lösa de här problemen. Sedan var det då frågan om sänkt straffbarhetsålder, som är en fråga som jag själv driver här i kammaren och tror väldigt starkt på. Jag har ännu inte lyckats få mitt parti att fullt ut anamma idén, men jag jobbar på det. Ministern ställer frågan om treåringar. Låt oss koncentrera oss på den grupp som är riktigt intressant, 14-åringarna. De är alldeles utanför straffbarhetsåldern och kan begå rån och andra brott utan att bli straffade, ställda inför rättegång och få möta rättsprocessen. Innan jag gick till kammaren såg jag på hemsida att i går greps fyra pojkar i åldrarna av polisen strax efter det att de misshandlat, rånat och hotat tre män på i . Och ministerns besked här i kammaren är: Det är helt okej. Vi dömer dem till påföljd inom en påföljd där vi vet att återfaller i brottslighet. Vi tänker inte göra någonting åt det här problemet. Vi anser att vi bedriver en kraftfull politik, tror jag var det uttryck som ministern använde. Vi har en helt annan uppfattning från den borgerliga alliansens sida. Vi har en treklöver med lärlingsintroduktion, nystartsjobb och jobbavdrag som vi tror starkt på och som vi kommer att sjösätta efter det att vi har tagit makten . När vi har gjort det, då läggs också grunden för att bryta utanförskapet på riktigt i de här områdena. 10 (): Det intressanta med sådana här debatter är att vi har så olika bilder av verkligheten. Jag är den förste som vill skriva under på att jag tror att justitieministern och den socialdemokratiska regeringen som tillsammans med och styr vårt land vill vårt lands bästa. Man vill väl och försöker väl, men kalla fakta gör tyvärr att vi lever i helt skilda världar, fru talman, om man ska lyssna på justitieministern. Om det här var en tecknad Disneyfilm skulle näsa växa och slå i glasrutan där borta. Han säger: Vi ska fortsätta att satsa på dem som har det svårast. Varför har man då skurit ned på missbrukarvården? Varför har man då skurit ned så att man har en missbrukarpsykiatri som är haveriartad? Varför har vi ökat ungdomsarbetslösheten i ? Varför har barnfattigdomen fortsatt att växa? Detta är verklighetsbeskrivningar som är besvärande. Jag säger inte att vill att det ska vara så här. Jag säger bara att det ser ut så här. Att då säga att vi ska fortsätta att satsa på dem som har det svårast är väldigt konstigt. De kommer ju att få det ännu svårare om det är detta som kallas satsningar. Jag hoppas att justitieministern inte menar det. När det gäller unga lagöverträdare finns det en allvarlig beröringsångest för Socialdemokraterna. Det handlar om att man har väldigt svårt att koppla ihop handling och konsekvens. De unga som ofta har haft en jobbig och tuff uppväxt, ofta totalt kärlekslös, måste få mer hjälp att koppla ihop handling och konsekvens. De har inte haft en närvarande förälder som har kunnat göra det. Därför säger vi från liberalerna att det är okej att i domstol pröva även den som är . Det behöver inte vara några påföljder, men man ska pröva ansvaret i domstol och se till att man meddelar kraftfulla åtgärder till . Se till att alla brott utreds också av dem under . Vänd på kuttingen och se till att undantaget blir huvudregel. Man kan självklart undanta någon snöbollskastning på i om det inträffar. Huvudregeln är att alla brott ska utredas eftersom alla brott är allvarliga och leder till att fler unga går ned sig mer både som gärningsmän och brottsoffer. 11 Justitieminister (): Det är inte min näsa som växer. Det är faktiskt era. Jag har läst ett pressmeddelande där på fullt allvar påstår att det skulle vara färre poliser än 1994. Det är fel. Det vet du. Du är en alldeles för hederlig person för att skriva sådana saker i ett pressmeddelande. målar upp en bild av att ungdomsbrottsligheten ökar. Vad har du för stöd för det? Det finns i alla fall inget stöd för det i den forskning som bedrivs kring de sakerna. Där gör man också brottsofferundersökningar. Det innebär inte att vi är nöjda. Det finns sådant som är väldigt allvarligt. Det gäller till exempel personrånen i . Det är vi fullt medvetna om. Vi ska inte försöka förvrida verkligheten. Vi ska fortsätta att bedriva det här arbetet. Vi gör det på bred front. Vi gör det genom att se till att vi bekämpar ungdomsbrottsligheten. Vi kommer också att fortsätta att bekämpa de sociala orsakerna. Det är just den kombinationen som gör att vårt alternativ är så mycket bättre än ert. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:328 om och ratificeringen av 94 12 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att konvention nr 94 ska ratificeras. Hon har även frågat vilka övriga åtgärder jag tänker vidta för att offentliga upphandlingar på ett effektivt sätt ska kunna bidra till att värna om kollektivavtalen och till att diskriminering och dumpning av anställningsvillkor motverkas. nr 94 angående arbetsklausuler i kontrakt däri offentlig myndighet är part kräver bland annat att arbete som utförs inom ramen för ett offentligt upphandlingskontrakt ska ske på villkor som inte är mindre gynnsamma än vad som följer av representativa kollektivavtal som täcker det aktuella arbetet och som gäller där arbetet utförs. har ratificerats av 60 stater. Av dem är nio medlemmar i unionen, däribland och . har presenterat sitt slutbetänkande (SOU 2006:28). I betänkandet konstateras att det får anses osäkert om en tillämpning av de krav konventionen ställer är förenlig med de nya upphandlingsdirektiven och andra gemenskapsrättsliga regler. Å andra sidan framgår inte av betänkandet att utredningen skulle ha funnit några absoluta hinder mot en tillämpning av konventionens krav. Vi kommer att närmare överväga förutsättningarna för en ratifikation när vi har fått en samlad bild av remissinstansernas synpunkter. Mitt mål är dock att ska ratificera konventionen. Beträffande åtgärder i övrigt för att motverka social dumpning med mera kan noteras att de nya EG-direktiven om upphandling innehåller regler som tydligt tar sikte på lönedumpning. En upphandlande myndighet som får in ett anbud som förefaller onormalt lågt kan begära att den leverantör som lämnat anbudet närmare förklarar det låga priset. Myndigheten kan be leverantören att klarlägga bland annat om han har tagit hänsyn till bestämmelser om arbetsförhållanden som gäller där det aktuella arbetet ska utföras. Om myndigheten inte är nöjd med leverantörens förklaring får anbudet förkastas. Vidare kan noteras att de nya upphandlingsdirektiven också innehåller bestämmelser om att en upphandlande myndighet får ställa särskilda krav på hur ett upphandlingskontrakt ska fullgöras, givet att kraven är förenliga med gemenskapsrätten. I direktiven anges särskilt att bland annat sociala hänsyn kan tas när sådana krav ställs. En ratifikation av är alltså inte det enda sättet att åstadkomma att offentlig upphandling kan inbegripa sociala hänsyn. pågår arbete med att ta fram en proposition med förslag till införande av de nya EG-rättsliga upphandlingsreglerna i svensk lag, bland annat bestämmelserna om onormalt låga anbud och om särskilda krav på hur upphandlingskontrakt ska fullgöras. har i sitt slutbetänkande föreslagit att bestämmelsen om särskilda krav på fullgörandet av ett upphandlingskontrakt ska slopas och ersättas av en generell bestämmelse som innebär att en upphandlande myndighet bör ställa bland annat sociala krav vid upphandling, om det är påkallat med hänsyn till upphandlingens art. En sådan regel lägger inte någon skyldighet på de upphandlande myndigheterna. Den skulle ändå på ett effektivt sätt kunna bidra till att offentliga upphandlingskontrakt fullgörs på villkor som är skäliga för dem som sysselsätts med kontraktet. 13 (): Jag vill tacka för svaret som är positivt men lite avvaktande. EU-medlemskapet gör ju att våra kollektivavtal är pressade från olika håll och ständigt ifrågasätts, mycket utifrån att det blir en konflikt mellan EG:s övergripande mål om fri konkurrens, fri rörlighet mellan varor, tjänster och kapital och så vidare. Försvaret av kollektivavtal måste föras brett, och vi måste använda olika verktyg. Offentlig upphandling är en av nycklarna. Det upphandlas för . Det borde vara självklart att krav på kollektivavtal ska kunna ställas eller att offentliga medel över huvud taget ska användas på sådant sätt att de inte bidrar till diskriminering eller dumpning av löner och anställningsvillkor. Det är inte självklart . Det finns en osäkerhet, inte minst hos kommuner och landsting, både om vad som gäller och vad som är möjligt att göra. På många håll drivs den här frågan. Den har varit uppe i fullmäktigeförsamlingar. och de borgerliga partierna är genomgående emot, trots att man i talarstolar säger att det är viktigt att värna kollektivavtalen. När det kommer till konkret handling vill man inte ställa upp. På en del håll har fullmäktigeförsamlingar fattat beslut om att man vill ställa krav på kollektivavtal, men det har överklagats från borgerligt håll. Än så länge finns det inga prejudicerande domar. Det finns ingen regeringsrättsdom. Det finns domar från kammarrätt och länsrätt i . De domarna har ifrågasatts av arbetsrättsjurister. De menar att man har tolkat hur har implementerat olika EG-direktiv men man har inte gått till ursprungskällorna. Det finns de som hävdar, bland annat, att man skulle kunna använda till exempel utstationeringsdirektivet som en murbräcka för att hävda att det inte bara är möjligt utan även påkallat att ställa krav på kollektivavtal. Rättsläget är oklart. svävar ju också på målet. Då kan man välja att ta fasta på att den säger att den inte har hittat rättsliga hinder för att ratificera konventionen. Det är ju något att ta fasta på. Frågan är aktuell. Den kommer att avgöras i olika fullmäktigeförsamlingar i landet. Jag vet att kommun- och landstingspolitiker kommer att följa den här debatten och noga lyssnar till vilket besked regeringen lämnar. Min konkreta fråga när det gäller förhållandena här och är: Kan de kommun- och landstingspolitiker som vill driva denna fråga hänvisa till och den här debatten och säga att regeringen ger dem sitt stöd för att vid offentlig upphandling ställa krav på kollektivavtal? 14 Statsrådet (): Jag har haft kontakt med ganska många kommunpolitiker om detta, och kanske speciellt efter domen nere i där man fick en motgång på så sätt att det sades att man inte kan ställa krav på själva kollektivavtalet. Det är väl ungefär så som rättsläget bedöms just . Sedan är det väl riktigt att det inte finns några direkt prejudicerande domar. Vi känner till att kammarrätten har avkunnat domar som har gått i den riktningen. Men jag ser egentligen inte några stora problem i fråga om detta. , alltså arbetsmarknadsministern, och jag har vid olika tillfällen diskuterat 94. Vår ambition och absoluta vilja är, om vi får fortsätta att regera efter valet , att se till att den blir ratificerad. Det är målet. Som jag sade är det nio länder i Europeiska unionen som har ratificerat . Det tycker jag är ett skäl att göra det. Sedan får man naturligtvis ha en process för det på så vis att vi naturligtvis för den här dialogen med kommissionen, så att vi inte får en massa trassel på vägen dit. Man ska veta att de flesta av de nio länder som har ratificerat gjorde det , så det har gått . Att inte gjorde det, vilket säkert känner till, var därför att vi tyckte att det var så självklart att kollektivavtal gällde. skrev till och med i sina dagböcker att det var att slå in öppna dörrar och att det egentligen inte fanns något skäl att göra det. Och den här konventionen är ju . Det som är viktigt att peka på i konventionen är att den inte ger rätt att ställa krav på kollektivavtal, däremot att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal eller villkor som inte är sämre än vad som föreskrivs i kollektivavtal. Det finns en poäng med det, nämligen att man är medlem i facket i , att det är den okränkta föreningsrätten som gäller, att det är parterna som kommer överens om kollektivavtal och att det är fackets jobb att se till att det finns ett kollektivavtal på arbetsplatsen. Det är en del av detta. Man får också vara försiktig så att man inte gör en institution av detta så att det är staten som bestämmer om kollektivavtal. Jag tycker att det är väldigt viktigt just att man kan ställa krav i enlighet med kollektivavtal. Sedan får parterna, facket i det här fallet, se till att det finns ett sådant kollektivavtal som gäller. Det har i de flesta fall egentligen inte varit något större problem om det andra är tydligt. Mitt råd till kommuner är att de i fullmäktigeförsamlingarna ställer krav vid upphandling på att inget arbete får utföras som betalas sämre eller sker på villkor som är sämre än vad som föreskrivs i gällande kollektivavtal. I praktiken blir det samma sak. Sedan får facket följa upp detta och se till att lönen ligger i nivå med gällande kollektivavtal och naturligtvis också se till att det finns ett kollektivavtal på arbetsmarknaden. Att gå längre och ställa krav på kollektivavtal medför direkt att man får domar som går i den riktningen och att man får bryta upp detta. Det var en diskussion som jag förde bland annat med mina partivänner nere i efter den diskussion som hade varit där. En ambition som är alltför långtgående i det läge som vi nu befinner oss i gör att man stöter på patrull och att det blir problem i stället för att man använder de möjligheter som jag anser finns just nu i enlighet med vad som föreskrivs i om att ställa krav i enlighet med kollektivavtal och att arbete absolut inte får ske på sämre villkor än vad som föreskrivs i kollektivavtalen. 15 (): Jag tycker inte att detta innebär att staten lägger sig i parternas arbete. Att kräva att det ska finnas kollektivavtal vid upphandling är i alla fall inget problem för oss i . Självklart är det parterna som sluter dessa kollektivavtal, och de är normerande. av arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal. Det finns också en diskussion om att det skulle vara diskriminerande för vissa företag att man ställer krav på kollektivavtal. Men det stämmer faktiskt inte. Det är viktigt att vi faktiskt här och tar tag i dessa frågor. Vi har den mycket välkända som kanske inte hade uppstått om man hade gjort en offentlig upphandling i den här riktningen. Och det handlar ofta om kvinnodominerade arbetsplatser låglöneyrken och människor som är väldigt utsatta och som kanske har svårt att hävda att de ska ha bra löner och bra anställningsvillkor. Eftersom det ändå är ett oklart läge finns det också utrymme för politisk handling. Man kan använda det till någonting positivt. Jag är väldigt glad över det som statsrådet säger och tar med mig det och konstaterar att utfallet av den här interpellationsdebatten är att kommun- och landstingspolitiker över hela landet nu kan driva frågan i sina fullmäktigeförsamlingar om att det är fullt möjligt att ställa krav i enlighet med kollektivavtal vid offentlig upphandling. Därmed tackar jag för debatten och ett mycket glädjande besked. 16 Statsrådet (): Jag kan också konstatera att och jag är helt överens om målet och hur vi ska göra detta. pekar jag på att det är viktigt att vi också driver den här processen med framåt så att vi kan få den ratificerad. Och i det arbetet kommer vi inte att spara någon möda. Det som jag skulle vilja tillägga är att det också är viktigt att man har en bra process, så att man så att säga inte stöter på patrull och försenar det hela. Jämförelsen med är intressant såtillvida att problemet där när det gäller lagstadgade minimilönenivåer ute i inte är något problem för kommissionens sätt att se på detta. Däremot tycker man att de svenska kollektivavtalen är någonting annat. Det är därför som det sker en prövning i när det gäller just den frågan. Jag tycker egentligen inte att det finns någon anledning av sväva på målet där heller, utan det är självklart att våra kollektivavtal kan jämföras med minimilönenivåer på andra håll. Våra finländska grannar var snabba att lösa problemet på så sätt att den finska i vår tog ett beslut om minimilönenivåer. Och jag har fått frågor om varför man inte gör det i . Jag skulle vilja säga att det är av precis det skälet att om parlamentet väl har blandat sig i löner, som i detta fall, vilket jag tycker är att gå ett snäpp längre än med kollektivavtalen som vi diskuterade tidigare, så får man en statlig lönepolitik när det gäller minimilönenivåer. Traditionen i är att det är parterna som har förhandlat fram var nivåerna ska ligga. Och erfarenheten är väl att de lagstadgade minimilönenivåerna ute i är betydligt lägre än vad som föreskrivs om minimilönenivåer i svenska kollektivavtal. Man har alltså inte vunnit så mycket på det. Jag tror att de finländska kamraterna kan få problem med de lagstadgade minimilönenivåerna. Nästa gång som man ska höja lönenivåerna har man debatten i den finska om vilka lönenivåer som ska gälla. Då har man en politisk spänning. Och vi kan föreställa oss hur det skulle se ut i denna kammare om vi skulle diskutera minimilönenivåer och vilka majoriteter som skulle kunna bildas. Det är därför väldigt viktigt att se till att parterna får sköta det som parterna ska sköta och att staten, det svenska parlamentet och regeringen, sköter det som ankommer på dem. Och där kan jag bara understryka precis det som säger. Och jag är solklar i fråga om att svenska kommuner kan ställa krav i enlighet med kollektivavtal när de gör upphandlingar. På så sätt kan vi också hävda våra kollektivavtalsnivåer när arbete sker med offentliga medel. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM78 Förordning om globaliseringsanpassningsfond KOM(2006)91 till arbetsmarknadsutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2005/06:190 Skatt på flygresor 2005/06:Sk20 av m.fl. (c) 2005/06:Sk21 av och () 2005/06:Sk22 av och () 2005/06:Sk23 av () 2005/06:Sk24 av m.fl. (kd) 2005/06:Sk25 av (m) 2005/06:Sk26 av m.fl. (m) 2005/06:Sk27 av m.fl. (fp) Sammansatta justitie- och socialutskottets betänkande 2005/06:JuSoU1 Svensk narkotikapolitik betänkanden /06:SoU16 Genetisk integritet m.m. 2005/06:SoU19 Socialtjänst Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /06:MJU13 Den övergripande strategiska inriktningen av kommande landsbygdsprogrammet m.m. 2005/06:MJU16 Jakt och viltvård 10 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2005/06:357 av ()till finansminister av statskassan 2005/06:362 av Per ()till näringsminister till statliga vd:ar Interpellation 2005/06:357 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Interpellation 2005/06:362 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2005/06:1462 av ()till socialminister förutsättningar för LSS-verksamhet 2005/06:1463 av ()till statsrådet för kommuner med omfattande LSS-verksamhet 2005/06:1464 av ()till statsrådet av konvertiter 2005/06:1465 av ()till justitieminister till målsägande 2005/06:1466 av ()till justitieminister av falska sedlar 2005/06:1467 av ()till försvarsminister av verksamhet 2005/06:1468 av ()till jordbruksminister i /06:1469 av ()till jordbruksminister för nätfiske vid 2005/06:1470 av ()till statsrådet förbindelse mellan och Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.