prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — Det är därför som och Företagarna reagerar så skarpt. Dessutom: När vi kommer till vad ni sedan ska göra nämner inte det med en enda stavelse. Vad ligger det för rättvisa och logik i att hotellet får höjd arbetsgivaravgift och restaurangen får sänkt? Vad ligger det för rättvisa och logik i att den lilla elinstallationsfirman får höjd arbetsgivaravgift, medan det lilla städföretaget får en sänkning? Vad är det för rättvisa i att den stora McDonaldskedjan får sänkt arbetsgivaravgift, medan det lilla företaget i turistnäringen, som tar hand om folk som får bo, får en höjning? Detta gör att ni sammantaget har en skattepolitik som lägger hela bördan på de små företagen. Där tar ni brutto i höjda arbetsgivaravgifter. De pengarna använder ni sedan till att ta bort förmögenhetsskatten något som de flesta företagare inte betalar och pengarna används till att göra en väldigt konstig selektiv skattesänkning för bara några få företag. Man betalar sina egna skattesänkningar med råge och gynnar de mest förmögna. Det är ingen bra företagarpolitik. Jag förstår att och Företagarna högljutt protesterar. 159 (): Det jag har varit ute och diskuterat precis som några av er andra som varit uppe i debatten med företagare har jag även diskuterat och debatterat med . kan hon inte redogöra för sin ståndpunkt här. Jag hoppas att ni förstår att jag inte ljuger när jag tar mig friheten att beskriva att hon naturligtvis är kritisk till denna arbetsgivaravgiftshöjning från hennes synpunkt men att hennes totalbedömning av regeringens politik är positiv. Huvudpunkten är egentligen inte att gå in här och liksom referera hennes ståndpunkt, utan huvudpunkten är att det är skillnad mellan ett politiskt parti och en intresseorganisation. Han har själv varit statsråd. Vad här också betonar är att man har att se till landets bästa, att man har att se till helheten. Tänk om alla politiska partier blev megafoner för olika särintressen! Från liberalt håll beskyller vi ofta Socialdemokraterna för att vara en megafon för . Det kan jag inte säga därför att nu är du mera en megafon för . Jag tror varken på den ena eller den andra. Detta är en viktig principiell fråga. Inget parti ska degenerera till att vara en megafon för ett särintresse. Därför blir det i princip fel med den ständiga hänvisningen till att man har träffat olika företrädare för ett särintresse som ett bevis för att man har rätt om man är en politiker på riksnivå. 160 Finansminister (): Jag tackar så mycket för inläggen från interpellanten och ledamöterna. berättar ändå rätt utförligt om hur den socialdemokratiska logiken ser ut. Företagaren, den som vinner på förmögenhetsskatten, den som får sänkt jobbavdrag och den som är entreprenör därför att han vill bygga ett företag finns inte. Det räknar vi bort. Det tänker vi inte på. Man har ingen förmögenhet om man är företagare. Men många vill starta och driva företag just för att kunna bli rika i . Det tycker jag är rimligt. Det är bra om vi har flera rika människor i som tjänar pengar på att bygga företag. När vi får flera rika människor i är det också rimligt att de får vara med och bära en del av bördorna för de skattelättnader som vi nu gör. Vi kommer aldrig att presentera en politik som blir fördelningspolitiskt orimlig, utan det är klokt, vettigt och välbalanserat att när arvs- och gåvoskatten avskaffas göra en del på finansieringssidan inom ramen till exempel för en nedsättning av arbetsgivaravgiften på samma sätt som det är rimligt när det gäller förmögenhetsskatten. Jag kan rekommendera lite samtal med LO-ekonomerna, inte minst med de tidigare LO-ekonomerna. Till exempel har P.-O. i en expertgrupp föreslagit just denna avvägning att ta bort nedsättningen därför att det är den sämsta av alla lättnader vi har för företagen när det gäller att skapa jobb, just därför att det är en kostnad på 1 ½ miljon för varje jobb som skapas och i stället rekommenderat att man tar bort förmögenhetsskatten. P.-O. var övertygad om att för att få legitimitet för att avskaffa förmögenhetsskatten måste en del av bördorna för det bäras också inom företagarkollektivet. Jag kan också rekommendera att ta kontakt med . Kanske har han ett överexemplar av . Där förklaras logiken. När man sänker arbetsgivaravgiften inom sektorer med god konkurrens och där människor kan ersätta tjänsterna med eget arbete där har vi en stor svart sektor får man en stigande konsumtion av de här tjänsterna och då får flera jobb därför att sysselsättningen ökar i stället för lönerna. Logiken i det är klockren. När det handlar om fördelningen, ansvaret för statsfinanserna och jobben är det här en rimlig avvägning. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2006/07:53 om svenskt stöd till 161 Statsrådet (): har frågat mig vilka insatser jag avser att bistå med mot bakgrund av den stora inströmningen av migranter till . Låt mig först säga att de händelser vi ser inträffa kring , liksom längs , där personer förolyckas i sina försök att ta sig till den europeiska unionen är djupt tragiska och oacceptabla. EU:s medlemsstater har ett gemensamt ansvar för att inte låta detta fortgå, men även ursprungs- och transitländerna på den afrikanska kontinenten har ett ansvar för att hantera situationen. Migrationen från , över och till , har diskuterats inom EU både bland inrikesministrar och bland utrikesministrar samt av . Migrationsfrågor, framför allt i ljuset av inströmningen över den södra sjögränsen, kommer också att diskuteras av EU:s stats- och regeringschefer under toppmötet , vilket jag välkomnar. Migrationsfrågorna har också etablerats som en naturlig del av EU:s yttre förbindelser och av det bredare samarbetet med de afrikanska länderna. Samarbetet mellan och EU kommer att intensifieras bland annat inom ramen för och de planerade regionala skyddsprogrammen. Ett viktigt steg var också den ministerkonferens i som ägde rum , där jag deltog. På plats i fanns representanter från flertalet och EU-länder. Resultatet från konferensen var mycket tillfredsställande. Vid konferensen antogs en deklaration om hur migrationen mellan och ska hanteras gemensamt. På konferensen enades man om ett intensifierat samarbete för att motverka irreguljära migrationsströmmar. Man enades också om att se på möjligheterna till ökad laglig migration. En viktig slutsats var att samarbetet för att undanröja grundorsakerna till migrationen ska öka. Dessutom ska migrationsaspekter beaktas i relevanta strategier för fattigdomsbekämpning. När det gäller direkt stöd till vill jag säga följande: har möjlighet, enligt de procedurer som finns fastlagda, att genom EU:s gränsbyrå Frontex be övriga medlemsstater om assistans i hanteringen av migrationsströmmarna. Vad gäller gjorde det . Varje gång en sådan förfrågan kommer genom Frontex ges EU:s medlemsstater möjlighet att pröva frågan om eventuella bidrag. Om återkommer med en begäran kommer naturligtvis att ta ställning till detta då. Ett eventuellt svenskt bidrag är helt beroende av vilka önskemål som utrycks av det land som ber om stöd i det specifika fallet. 162 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Jag skrev den här interpellationen efter det att jag hade läst i tidningen, och sedan också i ett interpellationssvar till , att vi skulle bistå med eventuell utbildning i mänskliga rättigheter och asylrätt för att komma till rätta med problemen nere på . Eftersom jag själv har sett det här på nära håll tyckte jag att det var lite fel väg att gå. Jag trodde helt enkelt inte att det är det efterfrågar, alltså hjälp att utreda vem som har rätt till asyl. Jag trodde inte heller att de inte skulle klara av det här med mänskliga rättigheter själva. Jag utgår från att de vet hur man avgör statusen hos de asylsökande, som var en annan fråga som det talades om att vi skulle hjälpa till med. När jag hade läst det ringde jag mina gröna vänner nere på och frågade hur det egentligen ser ut. Det var de som gav mig uppgiften om att av dem som kommer är ekonomiska flyktingar, vilket innebär att asylrätt enligt konventionen egentligen inte är någonting som vi behöver diskutera. Däremot har man jättestora problem i och med att domstolar, sjukvård och allting kollapsar när det kommer så oerhört stora mängder . Det de menade att de behöver hjälp med är att ta emot. Om vi tar emot kanske av dem som kommer, vilket vid just det tillfället skulle ha varit kanske 2 500 personer, skulle det vara stor hjälp för dem och andra länder skulle naturligtvis också ta emot. Hur som helst ser jag att det i det här svaret inte längre står någonting om att vi ska hjälpa dem med utbildning i asylrätt och mänskliga rättigheter. Men om de kommer med en begäran kommer vi att ta ställning till det då i stället. Frågan är varför du, , tidigare efter mötet som var i gick ut och sade att vi redan sagt att vi skulle hjälpa dem. Då var det inte bara fråga om mänskliga rättigheter och asyl utan också intensiva insatser på kort sikt på gränsskyddet, gränsstyrkor och polisiära insatser. fick jag höra från en svensk ung polis att han hade anmält intresse att delta i styrkorna nere vid . Har det gått ut några direktiv om att det här faktiskt ska ske, eller inte? Jag ser i svaret att man vid mötet i har kommit fram till ungefär samma slutsatser som jag har gjort i min interpellation, att det handlar om att se till att undanröja orsakerna till att människor måste fly sina hem, oavsett om det är av politiska skäl eller av ekonomiska skäl. I de flesta fall, som i det här, är det av ekonomiska skäl. I och med den klimatpåverkan som vi faktiskt står inför blir det, som jag ser det, mer och mer omöjligt att leva i vissa av länderna söder om . Därför måste vi också se till att hjälpa till i de frågorna. Hur ska vi på bästa sätt kunna hjälpa de länderna att minska effekterna av den klimatpåverkan som ju faktiskt vi är upphov till? Jag skulle vilja fråga: Finns det några specifika insatser redan beslutade, eller finns det inte det? 163 Statsrådet (): måtte inte riktigt ha tagit del av mitt svar här i kammaren förra gången. Jag tycker att jag var väldigt tydlig med det besked som har att lämna till för det fall att de kommer med en ny begäran, och det är att den kommer att bli prövad i den ordning som då gäller. Arbetet med att understödja insatserna vad gäller den södra sjögränsen till EU måste naturligtvis bedrivas på både kort och lång sikt. Deklarationen från säger också klart och tydligt de här två sakerna. Det är inte så att vi, bara därför att vi arbetar med det ena instrumentet, utesluter det andra. Kort och lång sikt måste kombineras. I det här fallet måste insatser för att underlätta till exempel för de ekonomiska migranterna att försörja sig själva i sina hemländer kombineras med åtgärder för att på plats hjälpa dem som tyvärr riskerar att förolyckas när de försöker ta sig över . Jag försökte också i mitt svar till , det som tar upp här, precisera vad jag menade. Det gjorde jag väldigt tydligt, nämligen att utbildningsinsatser för tjänstemän på plats är en del av det här arbetet. Det är också någonting som representanter för UNHCR har varit mycket tydliga med. Bland de människor som försöker ta sig över , eller för den delen över , till kan det finnas de som är i behov av skydd med utgångspunkt från asylstatus. Då måste de få sina fall prövade. Jag tycker att det är lite olyckligt att utesluter dem och säger att de inte finns med i prognosen, att de inte finns med i diskussionen. Det är klart att de gör det. Då måste det finnas människor på plats som har korrekt utbildning. Naturligtvis är det riktigt, jag delar helt analys, att utvecklingspolitiken är ett viktigt instrument för att bidra till att skapa förutsättningar för att potentiella migranter ska få bättre framtidsutsikter i sina hemländer. Det svenska biståndet är i internationell jämförelse mycket stort, och det ska det också vara. En betydande del av det biståndet går just till . ger också ett mycket omfattande stöd till FN:s flyktingkommissariats, UNHCR:s, arbete. Jag vill understryka att den även fortsättningsvis kommer att göra det. Vi kommer att betona vikten av samstämmighet mellan olika politikområden. I UNHCR:s arbete ingår också det är lite märkligt att inte förstod vad jag menade när jag förra gången preciserade det arbete med att utbilda människor och se till att folk på plats har korrekt utbildning. UNHCR vill arbeta med allmänt institutionsbyggande för asylsystem och se till att människor har den korrekta kompetensen. Det är någonting som regeringen tänker bidra med. Förra gången som det skickades en begäran från om stöd, och det skedde , bidrog med till UNHCR:s arbete. Visst har vi en tydlig strategi för hur vi ska hantera de här frågorna. 164 (): Jodå, jag har tagit del av vad har svarat både skriftligt och muntligt. säger att bland dem som kommer finns det också de som söker asyl, och visst är det så. Till exempel kommer de vanligen från för att söka asyl, och då tas de om hand som asylsökande. Den möjligheten finns också i . Det som jag undrar över är om har begärt att få utbildning i mänskliga rättigheter och asylrätt. Jag har fått uppfattningen att de anser att de kan de frågorna redan. Är det i så fall just svenska tjänstemän på , som ju inte har utmärkt sig för att vara de mest generösa i de frågorna, som ska åka till för att undervisa? Ska vi lära dem där att vara lika restriktiva som vi är här i ? Om UNHCR begär medel för undervisning och annat, tycker jag att det är bra att vi har bistått med 5 miljoner tidigare. Jag har ingenting emot det alls. Men frågan är då om det är det som behöver allra mest eller om det är något annat. I svaret skriver du, , att om de återkommer med en begäran kommer ni att ta ställning till det då. Då tänker jag att vi naturligtvis måste ta ställning till vad det är som begär och ge dem den hjälpen och inte något helt annat. Du tar upp frågan om biståndet. I den budget som ni har lagt fram drar ni ned biståndet med 1,5 miljarder genom någon budgetteknisk finess, som kallas för skuldavskrivning men som egentligen inte är det utan en ren besparing. som ni säger att vi ska ha ett högt bistånd drar ni ned på det. Jag kan inte riktigt förstå hur ni tänker där. En annan sak som jag läste om är något som man i alla fall talar väldigt mycket om nere i , nämligen möjligheten till ökad laglig migration. Det som vi har sett därnere är att ju mer vi stänger till gränserna, desto flera människor dör på vägen. Människor kommer även om man stänger gränserna. Förut kunde de komma in i eller andra länder i södra . De jobbade eller under vissa perioder och åkte sedan hem igen. De bidrog till biståndet genom att skicka pengar till sina familjer i hemländerna. Men när det är mer och mer stängda gränser blir det allt svårare att göra de resorna fram och tillbaka. Det drar också ned på biståndet. Ju mer vi har stängt till, desto värre har situationen blivit. Det är inte så att det nu helt plötsligt är så himla många flera som kommer. Det är naturligtvis många flera som kommer , men när det gäller en stor del av dem beror det mycket på att vi stänger gränserna. I sade man att och ska hantera de här frågorna gemensamt, och det är väl bra. Men frågan är hur man ska göra det. De gränser som har byggts tidigare, till exempel i och , har lett till större problem. Man måste hitta en balans här, något som gör att alla blir vinnare på den åtgärd man vidtar. 165 Statsrådet (): Om vi är överens, , om att det finns asylsökande bland de människor som rör sig över och , tycker jag att det är mycket relevant att prata om utbildning hos de människor som ska ta emot dem. Det är också i det sammanhanget som man ska se de uttalanden som jag som statsråd har gjort avseende förpliktelser på det här området. Jag nämnde detta som ett exempel på vad vi kan ställa upp med. Jag har inte nämnt . Jag har däremot refererat till de goda erfarenheter som andra svenska tjänstemän, inte minst inom det svenska polisväsendet, har haft av att utbilda sina kolleger i till exempel eller nere i Kosovo i sina uppgifter. Det är en del av hur man ser på gränsskyddet i de länderna. Vi har en annan politik och en annan inriktning på vårt arbete här i , men nog borde det väl finnas erfarenheter att ta till vara på det här området. Sedan är det så att vi inte alls drar ned på biståndet, utan det är, som själv nämnde, en teknisk justering. Jag är dock inte ansvarig för hela biståndspolitiken, utan det är område som biståndsminister. Men när det gäller de delar som jag svarar för kan jag konstatera att vi har en offensiv politik på det här området. Vi satsar faktiskt ganska mycket pengar på att försöka hjälpa människor i hemländerna och också i transitländerna i . Till detta tycker jag att man ska lägga, som jag sade, det arbete som pågår inom den europeiska unionen med flyktingfonder och andra typer av ekonomiska stödinsatser. Från regeringens sida har vi i dessa frågor ambitionen att på bästa sätt fullfölja våra förpliktelser inom EU i samarbete med andra länder. I detta ryms Frontex, som är en del av detta. En annan del är naturligtvis att arbeta på med andra insatser. Det är viktigt att vi i den europeiska unionen ser över vilka faktorer i vår lagstiftning och våra egna arbetsmarknader som kan vara tilldragande krafter för migration. I många EU-länder finns ett behov av arbetskraft som dessa migranter tillgodoser. Målet måste då vara att arbetskraftsinvandringen till sker i reglerade former för att undvika exploatering och utnyttjande av invandrad arbetskraft. Jag delar därför åsikt att flera möjligheter till laglig invandring till den europeiska unionen måste skapas. Och en av regeringens fyra övergripande målsättningar för den svenska asyl- och migrationspolitiken är att öka arbetskraftsinvandringen till . Regeringen kommer att möjliggöra ökad arbetskraftsinvandring till och arbeta för att detta ska diskuteras inom ramen för EU-samarbetet. Vad som skedde i är ett bra första startskott för denna diskussion på en bredare front. Den måste också följas upp med en annan typ av dialog som kommer att föras i denna kammare kring utformandet av vår lagstiftning, men också naturligtvis med den harmoniseringsprocess som äger rum inom ramen för den europeiska unionen. Därmed tror jag att jag har svarat på frågorna. 166 (): Det gläder mig naturligtvis att vi är överens om vissa saker. Det finns mycket inom asyl- och flyktingpolitikens område att diskutera, vilket jag hoppas att vi kan göra framöver, och naturligtvis mycket att förbättra. Vi är helt överens om att vi måste hitta reglerade former för arbetskraftsinvandring och invandring över huvud taget och även att vi måste hjälpa människor på plats, för det är ju två delar i det här. Vissa människor söker asyl av politiska skäl, enligt konventionen, och de måste naturligtvis tas om hand enligt de regler som gäller. Det som jag inte har fått något svar på är om det är just utbildning som efterfrågar eller om det är något helt annat. Jag har inte heller fått svar på frågan om några polisinsatser planeras , något som jag fick en signal om av en ung polis här i . När det sedan gäller biståndet är det en budgetteknisk finess som innebär en besparing på 1,5 miljoner, eftersom inga pengar kommer att betalas ut. I stället kommer de att räknas av , om jag har förstått saken rätt. Men jag vet att detta inte är ditt ansvarsområde utan en annan ministers. Jag tackar i alla fall för svaret och tror att vi kommer att få flera diskussioner framöver. 167 Statsrådet (): Avslutningsvis, bara för att reda ut detta för , tycker jag att jag har varit ganska så tydlig i medierna, när jag har fått följdfrågor om detta med polisfrågan, med att det inte har varit tal om att skicka ned någon uniformerad polispersonal till , för det är inte det som behövs. Å andra sidan har jag också varit tydlig med att erfarenheter från det svenska arbetet med att utbilda människor är något som vi bör ta till vara och arbeta aktivt med. Det är viktigt att man inte glömmer bort det spåret i diskussionen. har vi inte fått någon ny framställning från och kan därför inte vara helt säkra på vilken typ av insatser de efterfrågar. Som jag sade i interpellationssvaret men också ett antal gånger i mina inlägg är det så att när vi får en sådan framställan tar vi ställning till den då, men vi har inte fått någon ny framställan. Jag vill bara avsluta med att konstatera att den viktigaste slutsatsen av denna interpellationsdebatt är att vi trots allt tycks ha ett gemensamt fokus på att dialogen mellan och stater kring migration måste föras på lite olika plan och olika nivåer. Det gäller dels de kortsiktiga och långsiktiga diskussionerna om vad som kan göras vad gäller den södra sjögränsen, dels det viktiga arbetet med att etablera andra vägar för människor att komma till . Och det måste ske med utgångspunkt i att målet ska vara att människor flyttar frivilligt och inte på grund av tvång eller några andra krafter. Det tycker jag är viktigt att säga i de avslutande orden. Sedan måste vi hantera de här frågorna. Det finns nog ingen som inte berörs av de bilder som vi ser i tv-rutan av människor som far fruktansvärt illa på sin väg mot en osäker framtid över havet. Det är någonting som vi i EU som helhet faktiskt har ett gemensamt ansvar för. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2006/07:FPM16 Förordning om visering för tredjelandsmedborgare (2006)84 till socialförsäkringsutskottet /07:FPM17 om en framtida havspolitik för EU KOM(2006)275 till trafikutskottet /07:FPM18 Nya postdirektivet KOM(2006)594 till trafikutskottet 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2006/07:109 Arbetsgivarens medfinansiering av sjukpenningkostnaderna och ansvaret för rehabiliteringsutredning av () till statsrådet () 2006/07:110 Hyresrätter i av () till statsrådet () 2006/07:111 Förebyggande arbetsmiljöarbete av () till statsrådet () 2006/07:112 Regeringens satsning på romer av () till statsrådet () 2006/07:113 Den kommunala kostnadsutjämningen av () till statsrådet () 2006/07:114 Introduktion av nyanlända invandrare av () till statsrådet () 2006/07:115 Samarbetet mellan idrottsrörelsen och Försvarsmakten av () till försvarsminister () 2006/07:116 Kapitalförsörjning för små och medelstora företag av Per Åsling (c) till näringsminister () 2006/07:117 Förtidspensionärernas ålderspension av () till statsrådet () 2006/07:118 Det fasta telefonnätet av () till statsrådet () 2006/07:119 Folkbildningens framtid av () till statsrådet () 2006/07:120 Gröna jobb av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2006/07:242 Språkkunskaper som konkurrensfördel av () till statsrådet () 2006/07:243 Stryplek bland ungdomar av () till socialminister () 2006/07:244 Stöd till i , IFS av () till näringsminister () 2006/07:245 Fackliga rättigheter av () till statsrådet () 2006/07:246 Förmånsbeskattning av hem-pc av () till finansminister () 2006/07:247 Vuxenutbildning av () till statsrådet () 2006/07:248 Polishögskola till av () till justitieminister () 2006/07:249 Elevinflytande av () till statsrådet () 2006/07:250 i friidrott av () till statsrådet () 2006/07:251 Användning av viktningsfaktorer vid energideklarationer av () till näringsminister () 2006/07:252 Fängslande av politisk opposition i av () till utrikesminister () 2006/07:253 Folkbildningens roll för att bryta utanförskapet i storstäderna av () till statsrådet () 2006/07:254 Stöd åt offer för stalkning av () till justitieminister () 2006/07:255 Bostadstillägg för pensionärer och förtidspensionärer av () till statsrådet () 2006/07:256 Obehöriga lärare på fristående skolor av () till statsrådet ()