prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — Talmännen har å sin sida åtagit sig att se till att de som är engagerade i har möjlighet att göra en fullvärdig insats på båda håll, det vill säga att arbetsplenum och utskottssammanträden inte ska äga rum när rådet har sina möten. Detta har varit väldigt trögt att få till stånd, men har talmännen lovat detta, och det kommer vi att se till att hålla dem räkning för att de också uppfyller. Precis som vill jag avsluta med några personliga tack. Det är såvitt jag kan se den sista debatten även för mig, i varje fall om nordiska frågor, här i . Jag kan inte lova att jag avstår från att begära ordet i några andra debatter innan säsongen är slut här. Det har varit fantastiskt roligt att bortovaro få komma tillbaka till och till och även vara med i ledningen både för den svenska delegationen och för hela rådet. Jag vill precis som tacka alla vänner i samarbetet. Men jag nämner också särskilt svenska delegationens vice ordförande , som också var rådets första vicepresident, vår samarbetsminister som är här och vår kanslichef . Men jag vill också sluta med något som en god vän till mig en gång påstås ha sagt men som jag säger nu: Lycka till med det nordiska samarbetet. Det kommer att vara oförändrat viktigt för människorna i vår del av världen. 50 (): Vi ska nu behandla regeringens skrivelse om verksamheten i och samarbetet på regeringssidan i ministerrådet. Vi behandlar också svenska delegations berättelse om verksamheten i det parlamentariska samarbetet i . Det är ett enigt betänkande som utrikesutskottet lägger fram. Det hör inte till vanligheterna att det är en så lång talarlista när det gäller eniga betänkanden, men vi är väl många som är engagerade i det nordiska samarbetet och gärna vill ge uttryck för det i en sådan här debatt. Det kan också bero på att det finns ett par enskilda motioner som är fogade till det här betänkandet. De avstyrks också enigt av utrikesutskottet. De föreslår att man ska lägga ned . Det är alltid bra att få sådana inlägg i debatten. Det stimulerar ofta debatten. Det nordiska samarbetet har en lång tradition. Det står som ett exempel och som ett föredöme för parlamentariska samarbeten på andra håll i världen. nämnde några sådana samarbeten. Det går att utöka den listan med parlamentariska samarbeten på andra sidan på det här jordklotet. Där har man faktiskt uppmärksammat parlamentarikersamarbetet här uppe i . Det parlamentariska samarbetet har också skapat ett samarbete mellan regeringarna som annars är den vanligaste samarbetsformen när det gäller internationellt samarbete världen över. Nordiskt samarbete är viktigt, och det måste utvecklas vidare. Det är min och uppfattning. Vi har mycket som är gemensamt för oss här i . Det finns en rad självklara skäl för ett aktivt samarbete i : Underlättande av rörelsefriheten mellan våra nordiska länder, stärkande av den nordiska kulturen och kulturer över huvud taget, som en global vinnarregion för tillväxt och sysselsättning, gemensamma intressen av att fortsätta kampen mot organiserad brottslighet och kvinnohandel, att skydda miljö, arbeta mot miljöförstöringar, energiutveckling och att vara en brobyggare i det europeiska samarbetet. En bredare offentlig debatt om nordiska frågor kopplat också till europeiska samarbetsfrågor skulle kunna stärka legitimiteten inte enbart för utan också för Europasamarbetet. De motioner som finns tar inte avstånd från samarbete i samarbetets mening, men däremot tar de ställning när det gäller den organisationsform för nordiskt samarbete som finns. Europasamarbetet innebär inte att samarbetet med Västnorden, eller Barents blir mindre viktigt, snarare tvärtom. Ett fördjupat Europasamarbete skulle föra Västnorden närmare som jag ser det. har fokus varit på gränshinderproblematiken, på samarbetet med Västnorden om arktiska frågor och samarbetet med nordvästra och de baltiska staterna. Det har utvecklats . Med öppenhet och samarbete kan vi i bidra till att utveckla demokratin och respekten för mänskliga rättigheter. Det nordiska samarbetet bör också ta ett ansvar för att utvecklingen i våra nya västliga grannländer går åt rätt håll, inte minst vad gäller det som sker i . Det allt starkare grepp som president håller på att ta bör vara ett observandum också för det nordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet har en bred folklig förankring, som också har nämnts här. Det visar vilket värde den svenska allmänheten ser i ett nordiskt samarbete. Det gäller naturligtvis också att leva upp till de förväntningarna i den organisation som vi har. Det kan vi bäst göra genom att ständigt vara uppmärksamma på hur vi samarbetar och förändrar oss för att vara anpassade till förändringar i tiden. Därför är det också bra att verksamhet ifrågasätts som har gjorts i några motioner som har behandlats i det här betänkandet. Det ger anledning att med än mer skärpa ta sig an och bli bättre i det samarbete som vi bedriver. Det är inte bra, det är oanständigt, att vi i denna internationaliseringens tid ska ha så nationella och stela regler för medborgarna att de förlorar tryggheten om de pendlar mellan länderna för arbete och bostad. Gränshandelsproblematiken handlar i mycket stor utsträckning om att alla nordiska länder ska gå hem till sig själva och förändra de regler som orsakar att det är så krångligt. Problemområdena är definierade i det nordiska sammanhanget även om det tillkommer ett och annat . Förändringarna kan inte ske på nordisk nivå, men de kan naturligtvis skyndas på där och pekas ut. Besluten måste i största utsträckning fattas på nationell nivå. är det viktigt att arbetet med att förebygga gränshinder fortgår, och det gäller inte minst i de egna parlamenten. Miljöfrågorna bör stå högt på den nordiska agendan, och de gör det. Miljöproblemen gör som bekant inte halt vid nationsgränsen. Därför är miljöfrågorna viktiga internationella uppgifter, så också i det nordiska sammanhanget. problematik är en sådan viktig miljöfråga som angår såväl som de baltiska länderna. Att skapa en hållbar utveckling i är en viktig fråga som bör ha högsta prioritet, och den har högsta prioritet. Vi har ett omfattande arbete i miljöutskottet där de här överlevnadsfrågorna står högt på dagordningen. Vi arbetar med att minska flaskhalsarna i energidistributionen inom och med att skapa en gemensam nordisk marknad för alternativa drivmedel för att komma bort från fossilbränsleberoendet och minska utsläppen till miljö och därmed också stoppa klimatförändringarna och komma bort från nedsmutsningen av när det gäller utsläpp och avfall och också den radioaktiva nedsmutsningen. Det finns ytterligare en rad saker att ta upp som pekar på att nordiskt samarbete är viktigt. Nordiskt samarbete behövs. Mycket återstår att göra. Nya områden kommer till. Nordiskt samarbete har att rätta sig därefter och fortsätta utvecklas i takt därmed och möta de nya kraven. Med det yrkar jag bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 16 i sin helhet. 51 Socialminister (): Det här är mandatperiodens sista nordiska debatt. Jag vill därför börja med att rikta ett varmt tack till och till svenska delegation för ett mycket gott samarbete . Jag tycker att vi tillsammans har uträttat en hel del av värde för samarbetet mellan de nordiska länderna. Det gläder mig också att flera motioner tar fasta på att utveckla och stärka det nordiska samarbetet. Jag är övertygad om att samarbetet med våra nordiska grannar är en stor tillgång för vårt land. Som flera av er har varit inne på är gränshindersfrågorna centrala i det nordiska samarbetet. Det var en av huvudprioriteringarna under det svenska ordförandeskapet. Vi hade då en särskild representant, . Han har avslutat sitt arbete. I vår skrivelse har vi redogjort för hur det här arbetet nu drivs vidare genom ett gränshinderssekretariat i , genom ett särskilt gränspolitiskt forum. Men det har också skett en del konkreta steg i det här arbetet. Jag vill bara nämna näringslivsportalen, skatteportalen som har lanserats. Den digitala arbetsförmedling som är i gång gör det möjligt att utveckla samarbetet mellan våra länder på ett mycket positivt sätt för våra medborgare. Ett viktigt nästa steg i det här arbetet är ju att bygga upp en socialförsäkringsportal. Jag räknar med att de nordiska socialministrarna kommer att fatta beslut om en sådan . Det är min förhoppning att vi därigenom kommer att kunna erbjuda våra medborgare en mycket bra och lättillgänglig information. Det är väldigt viktigt att vi successivt och uthålligt arbetar med att minska gränshindren mellan våra länder. Vi kan i se hur integrationen gör mycket tydliga framsteg. Pendlingen mellan och fortsätter att öka. Kommunikationerna underlättas självklart av bron. Vi har ett nytt skatteavtal, och vi arbetar med att i bilaterala kontakter se till att nedbringa gränshindren. Samma sak gäller den svensk-norska gränsen där vi ser att samarbetet och det ekonomiska utbytet har ökat. Vi har tittat på särskilda lösningar för att underlätta för näringslivet i gränsregionerna. Från regeringens sida bidrar vi genom särskilt stöd till Grensetjänsten i . En annan viktig del av det nordiska ministerrådets arbete rör samarbetet med våra närområden. Vi har nya riktlinjer för närområdessamarbetet. Vi har ett samarbete med de baltiska länderna utifrån ett jämbördigt grannlandssamarbete. Tyngdpunkten i närområdessamarbetet har förskjutits österut mot nordvästra och . Vi vill stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det här området. Vi kommer att öppna ett kontor i . av förhandlingar blir nu detta äntligen verklighet. Jag tror att det är ett viktigt instrument för att främja utvecklingen i den här regionen och också fördjupa samarbetet mellan de nordiska länderna och . har också drivit på i det nordiska ministerrådet för att vi mer aktivt ska engagera oss i . Med stöd av EU och kan nu det oberoende vitryska exiluniversitetet, , verka i huvudstad . Vi bidrar därutöver, tillsammans med och , med nationella resurser till det här . Slutligen vill jag säga några ord om de motioner som har lagts fram om nedläggningen av det . Naturligtvis är det en fråga i första hand för att diskutera, men några kommentarer vill jag ändå göra. Jag vill göra väldigt tydligt att regeringen inte har några planer på att föreslå en nedläggning av . Jag är övertygad om att vi behöver både ett regeringssamarbete och ett parlamentariskt samarbete för att utveckla det nordiska samarbetet. Däremot tycker jag att det är väldigt viktigt, som tidigare också har sagts, att se över formerna för det samarbete vi har när det gäller form och inriktning. Det har vi gjort i . Vi har minskat antalet ministerråd från 18 till 11, och vi har sett det som viktigt att vi ökar koncentrationen, fokuseringen, till de samarbetsområden som ger störst nordisk nytta. Det nordiska samarbetet har bidragit till att vår region präglas av framåtanda och stabilitet. Jag tycker att vi ska slå vakt om detta. Vi ska dela med oss av våra erfarenheter till omvärlden och tillsammans fortsätta att stärka och utveckla det nordiska samarbetet. 52 () replik: Det är bra att som samarbetsminister och ministerrådet inte vill lägga ned det nordiska samarbetet men se över formerna. Det tror jag är nödvändigt att också göra på parlamentarikersidan, även om man ofta diskuterar organisationen. Men jag tror att det är viktigt att behålla det nordiska samarbetet i den institutionella form som finns. Jag begärde egentligen ordet för att fråga lite mer om gränshindersproblematiken eftersom har avslutat sitt gränshindersarbete. Innebär det att ministerrådet nu har lagt gränshindersfrågorna åt sidan och anser att de är slutförda? Jag hade anledning att fråga samordningsministern om hon var nöjd med det arbete som har bedrivits och resultatet, men det finns ju mycket mer att göra. Att ta bort gränshindren för de handikappade, färdtjänstproblemen, tryggheten vid arbetsskada över gränserna, stipendiefonder för elever som studerar på nordiska folkhögskolor är några andra exempel som jag förmodar ännu inte är lösta. Hur ser samarbetsministern på de frågorna? Fortsätter det här arbetet, eller är det nu lagt åt sidan? 53 Socialminister () replik: Vi har absolut inte lagt det här arbetet åt sidan, tvärtom. Som jag sade har vi nu upprättat ett sekretariat inom som arbetar särskilt med de här frågorna. Det här är ju ett långsiktigt åtagande. Det innebär att arbetet måste drivas vidare inom de olika politikområdena. Låt mig bara nämna näringslivsområdet, det sociala området, som särskilt nämner, men också arbetsmarknadsområdet. Det är områden där arbetet måste drivas vidare för att vi ska kunna åstadkomma resultat. Det står högt på dagordningen, och jag kan försäkra om att det gör det fortsättningsvis också. Varje gång vi träffas och diskuterar i den nordiska samarbetsministerkretsen är gränshindersfrågorna med på dagordningen. Vi prioriterar detta. Det är så viktigt för att stärka vårt samarbete, och det är så viktigt för våra medborgare. Så det måste vi fortsätta med. 54 () replik: Det är jättebra att det fortsätter. Det finns mycket kvar att göra i det sammanhanget. Det är glädjande att höra att det går vidare. Jag har då egentligen inte mycket mer att tillägga i den här debatten utan vill instämma i den tackkör som var innan här och både tacka för samarbetet i och tacka och för ett utomordentligt fint samarbete som jag tycker har gett en hel del resultat. Jag hoppas naturligtvis på ytterligare resultat framöver. 55 () replik: Det är ju bra att och regeringen äntligen har uppmärksammat frågan om och demokratiutvecklingen. Är regeringen då beredd att vidare driva frågan om demokratiutveckling i och kanske förutom det här samarbetet på i som vi båda tog upp i våra anföranden även medverka till ett större utbyte till ? pågår ju en hel del studentutbyten via , men där är det mest vitryssarna som väljer ut vilka som får skickas. Kan man tänka sig att man ska medverka så att det verkligen blir en möjlighet för vitryska studenter att komma hit? För det andra skulle jag vilja fråga om reformeringen av det nordiska samarbetet. Är regeringen beredd att modernisera det nordiska samarbetet så att vi inte är kvar på en 50-talsnivå i organisationen av utan att det kommer en förnyelse till stånd? För där har ändå en poäng i sin motion. Men jag tycker naturligtvis inte heller att vi ska lägga ned utan snarare reformera det. Hur tänker regeringen påskynda den reformeringen, och hur ska den se ut? För det tredje undrar jag om och regeringen vill medverka när det gäller internationella engagemang i andra organisationer och hur vi ska kunna få flera plattformar och en större bredd och samordna det här. är det väldigt mycket på det viset att olika delegationer från , och tydligen även från regeringen, agerar lite var för sig utan något slags samordning. För det fjärde ska jag passa på och fråga om miljöarbetet. Är man beredd från regeringens sida att ta på sig ledartröjan och säga att ska vara pådrivande när det gäller frågorna om miljön i ? 56 Socialminister () replik: Jag kan försäkra om att är drivande inom flera av de områden som nämns, bland annat miljöarbetet, men också när det gäller frågor som rör . Vi har varit mycket pådrivande i det här arbetet och de initiativ som har tagits från . Som jag också sade i mitt anförande är det så att tillsammans med lägger in nationella resurser i det här arbetet. Vi är beredda att driva detta arbete vidare. Vi ser det som utomordentligt viktigt att fortsätta detta. När det gäller reformeringen av det nordiska ministerrådet har vi genomfört ett mycket omfattande arbete när det gäller själva strukturen. Det syftar till att anpassa verksamheten till den tid som vi nu lever i och också se till att skapa uttryck för både koncentration och fokusering så att vi kan skapa det utrymme som krävs för att verkligen fokusera på de områden där vi kan se att vi gemensamt skapar största möjliga nordiska nytta. Det här har genomförts nu . Vi är precis i gång med att se till att få det här att fungera. Men vi är självfallet mycket intresserade och också inriktade på att driva det här arbetet vidare. Sedan är det naturligtvis väldigt viktigt att vi inte ska göra något dubbelarbete, utan vi ska se till att samordna det arbete som pågår på en rad olika håll så att vi slipper springa på varandra i det internationella samarbetet. 57 () replik: Det lät ju bra det här med reformeringen av det , och då är jag kanske lite grann lugnad i alla fall. Men när det gäller de andra frågorna var det mest luftpastejer det var inget sakinnehåll i dem. Hur ska man driva på i miljöarbetet? Är man beredd att till exempel understötta NGO:er, frivilligorganisationer, i som driver frågan så att man på så sätt dels får en förbättrad miljö och uppmärksamhet kring miljöfrågorna i diktaturen , dels kanske pushar på demokratiutvecklingen? Är regeringen beredd att delta i det? När det gäller de studenter som jag frågade om undrar jag: Vill se till att vi får hit fler studenter från som har möjlighet att komma och studera och att det inte är bara regimens så att säga tama studenter man skickar hit? 58 Socialminister () replik: När det gäller samarbetet inom finns det en väldigt tydlig inriktning. Det finns några områden som är mer prioriterade än andra, till exempel forskning och innovationer men också miljöarbete och att stärka demokratiska krafter. Vi tar tydliga initiativ, vi är pådrivande och vi kommer att fortsätta vara pådrivande i det nordiska samarbetet men också i det samarbete som sker mellan och länderna i vårt närområde. Vi har nya strategier inom det här området, och vi är inriktade på att driva det här arbetet med kraft framåt. 59 (): Om vi inte blir medvetna om grunderna till att är en framgångsrik region och om vi försummar att utveckla styrkan och utveckla möjligheterna i den nordiska konkurrensmodellen riskerar vi att äventyra vår framtid i stället för att vinna den. Så sammanfattar 27 ledande nordiska opinionsbildare som intervjuats i debattskriften som global vinnarregion i den nordiska konkurrensmodellens spår sin syn på de nordiska ländernas möjlighet att utveckla den globala ekonomin. I denna skrift ges två exempel på hur den globala verkligheten ser ut. För det första: Torsk som är fångad i nordiska farvatten blir nedfryst, transporteras tusentals kilometer till , tinas upp, fileas, fryses ned igen och transporteras tusentals kilometer tillbaka till de nordiska kyldiskarna. I är en typisk arbetsvecka , och en månadslön är . Det är en sådan bild som vi oftast har framför oss som illustration till globaliseringen. För det andra: Ett ledande danskt kunskapsintensivt företag det kunde lika gärna ha varit svenskt, norskt eller finskt flyttar forskningen utomlands, varvid de 1 000 nya arbetstillfällen som koncernen förväntas skapa under innevarande år också placeras utomlands. Det här är en annan bild av globaliseringen som vi får vänja oss vid. Det handlar inte längre enbart om att produktionsprocesserna flyttar utomlands. flyttas även de så kallade innovationsprocesserna. För att möta det här måste vi tänka nordiskt. Vi måste se vilka konkurrensfördelar vi har. Var för sig är de nordiska länderna mycket små i den stora världen. Tillsammans representerar vi en region med en befolkning på 25 miljoner invånare och en samlad bnp på ca fortfarande smått, men ändå större än vad vi representerar var och en för sig. De nordiska länderna ligger i topp på ett antal internationella rankningslistor, bland annat vad gäller konkurrensförmåga, teknologi och kreativitet. Det är inte tillräckligt att vi bara anpassar oss till den press som vi utsätts för utifrån, utan vi bör också utveckla vår förmåga att identifiera nya behov och ny efterfrågan. Vi måste bli ledande och nytänkande på lösningar och koncept och därigenom bli aktiva och inte bara reaktiva. I första hand har våra nordiska länder fyra egenskaper som ger oss en gemensam ram för våra värderingar, och detta bör vi använda oss av på ett offensivt sätt. För det första: Vi har samma samhällsform, ett välfärdssamhälle med en bra offentlig sektor, ett högt skattetryck och en liknande institutionsuppbyggnad. För det andra: Vi förstår varandras språk med finskan som undantag även om den nordiska språkförståelsen beklagligtvis är vikande. För det tredje: Våra samhällen delar samma höga nivå av självrealisering. För det fjärde: Vi har länge haft varandra som den primära referensramen. Om vi förmår att använda oss av den goodwill som begreppet står för har vi mycket bättre förutsättningar att möta de utmaningar som globalisering innebär. Vi kan också få en bättre utgångspunkt för att ta oss an framtiden. Vi kan se till att arbetstillfällen inte försvinner utomlands, utan vi kan se till att nya arbetstillfällen uppstår i de nordiska länderna om vi tänker offensivt och använder våra gemensamma styrkor och aktivt går in för att lära oss av varandra. Det viktigaste kapitalet i de nordiska länderna är våra befolkningar och den starka bredd vi har i vårt utbildningssystem. och universitet kommer att se att det blir viktigt att attrahera arbetskraft med hög kompetens. Länder som och konkurrerar inte längre enbart med billig arbetskraft utan satsar hårt på att kunna dra till sig kunskapsintensiva tjänster i form av till exempel forsknings- och utvecklingsuppdrag. Det är därför viktigt att vi möter detta offensivt och positivt och bygger upp en kompetens i alla delar av samhället, både inom näringar och på universitet. har en lång tradition av stark och omfattande välfärdsproduktion, och vi ser att detta är någonting som fler länder faktiskt tittar på väldigt intensivt. Vi kommer ihåg de flesta av oss i alla fall som såg på tv bilden av hur den uppspelte japanske premiärministern lekte fallskärm med barnen på förskolan . Det är så vi har utvecklat våra modeller. Där bör vi bli duktigare, där bör vi kunna kommersialisera mera och där bör vi kunna sälja. Tillsammans har vi i de nordiska länderna gemensamma styrkepositioner som vi kan utnyttja på den globala marknaden genom att upprätta en bättre nordisk strategi för att möta konkurrensen. mötte vi i näringsutskott ordförandena för de nationella näringsutskotten här i . Vid det mötet diskuterade vi gemensamma frågor, och engagemanget var stort, både från nationellt och nordiskt håll. Vi hade, som jag ser det, en mycket fruktbar diskussion där det fanns anledning att identifiera ett antal viktiga frågor som vi bör fördjupa oss i, bland annat kapitalbildningen i , energifrågan och utvecklingen, energiforskning på alternativ energi och de framtida gemensamma utbildningsresurserna. Jag är övertygad om att man kommer att återkomma med besked om hur man ska jobba vidare med dessa frågor . Slutligen, herr talman, är detta sannolikt också min sista debatt i riksdag. Jag trodde att den var i samband med den handelspolitiska debatten, men när jag såg att Nordenfrågorna skulle dyka upp tyckte jag att det fanns anledning att anmäla mig igen. Jag vill understryka det tack som jag då riktade till talmän, kammarkansli och personal, men jag vill också återigen rikta ett tack till dem som jobbar med de nordiska frågorna. För hade jag den stora äran att få närvara vid möte med i . Jag var mitt ungdomsförbunds, SSU:s, representant vid session i det danska . Den fråga som då stod högst på dagordningen var bildandet av Nordek, en nordisk ekonomisk och monetär union. Jag kan lova er att det hade förevarit enorma diskussioner i partigrupperna kring hur och om denna nordiska monetära union skulle kunna genomföras. befann sig i ett mycket speciellt förhållande till dåvarande rent handelspolitiskt, så det var inte möjligt att genomföra den. Ambitionen var dock oerhört stark från samtliga närvarande att detta skulle lyckas. Då lärde jag mig, herr talman, vad det nordiska samarbetet betydde förmågan att träffas över landsgränser, förmågan att träffas över partigränser och resonera om saker och ting som var angelägna för oss gemensamt. Den förmågan och den känslan har följt mig i mitt politiska arbete.