prot · GU0943 · 2006-12-19 00:00:00 — Deras budskap har varit entydigt: Det är utmärkt att regeringen nu tar bort de kvarvarande subventionerna. Fastighetsbolagen har tjänat stora summor på att anpassa sina kalkyler och objekt så att maximala bostadssubventioner har kunnat utgå. Någon kostnadspress har man däremot inte haft behov av, därför att man har haft subventionerna. Det är också värt att notera att Fastighetsägarna, alltså intresseorganisationen för fastighetsägare, har applåderat att subventionerna avskaffas. Man säger, vilket bara är att läsa på hemsidan: Det är inte samhällsekonomiskt hållbart att behålla nuvarande subventionssystem. Jag vill också kommentera något som nämndes tidigare i debatten men som inte väckte någon större uppmärksamhet, nämligen det historiska perspektivet. var subventionssumman i storleksordningen 34 miljarder. , 2006, ligger den på 1,7 miljarder. Regeringens förslag innebär att vi kommer ned till ungefär en halv miljard. Det handlar alltså om att man går ned från en historiskt sett tämligen blygsam nivå till en lägre nivå 2007. Och detta använder oppositionen för att göra ett stort indignationsnummer av och nedkallar all jordens elände över den svenska bostadsmarknaden för att vi nedtrappar subventionerna med den här miljarden. har vi åtskilliga exempel på bostadsföretag som säger: Vi kan bygga ändå. Fastighetsägarna, intresseorganisationen, säger: Vi vill inte ha några subventioner. egen utredning, som refererade till, sade : Bostadssubventionerna är föråldrade. Det är ett föråldrat system som är anpassat till en gången tids höga ränteläge. Min fråga till oppositionen är: Vilka vill ha era subventioner egentligen? Fastighetsägarna vill inte ha dem. Vilka är det som ska dra nytta av subventionerna och vilka är det som gynnas av subventionerna? Jo, de som gynnas är fastighetsbolagen, byggföretagen på sin oligopolmarknad och grossisterna i byggbranschen på den oligopolmarknad som råder där. Det är de som tjänar på subventionerna. Nej, fru talman, låt oss nu avveckla de sista delarna av detta föråldrade subventionssystem och övergå till en fastighetsmarknad och bostadsmarknad som kännetecknas av att människors fria val får styra och som kännetecknas av en fungerande bostadsförsörjning fjärran från statliga regleringar och stora subventioner. 59 () replik: Vi ska bort från subventionerna och endast subventionera äldreboenden. Det är beskedet från den borgerliga majoriteten . lyfte fram som exempel. Jag är själv östgöte och har bott i . En av mina kolleger på östgötabänken pratade med det avgående kommunalrådet där, . Hans senaste information är att Borensbergsbyggnationen inte kommer att bli av, på grund av att det blir oerhört stora fördyringar eftersom man hade räknat med att få investeringsbidrag och räntebidrag. Jag tror att man har problem även i kommun. Ett annat exempel är som lider av samma problem. Jag vill ställa två frågor till . Den ena frågan är: Vad är ditt svar till studenterna i , och som kommer att få högre boendekostnader? Ger du samma svar som gav mig, att det bara är att flytta in hos en gammal hyrestant eller i någons källare? Eller kan vi förutsätta att borgerligheten ska kompensera studenterna för de kommande högre kostnaderna i boendet? Min andra fråga, som jag inte har fått svar på, är: Hur många lägenheter kommer att byggas under den kommande mandatperioden? Kommer vi att få se flera eller färre lägenheter byggda under den kommande mandatperioden? 60 () replik: Det är intressant att vi får en debatt om förhållanden i riksdag. kan känna sig hedrat av detta. Låt mig säga till att jag talade med vd:n för bostadsstiftelsen för omkring . Då ställde jag frågan: Vilka projekt har ni på gång? Han nämnde , som kommer att bli av enligt planerna, och det stora projektet i i . Jag tror, med all respekt för det avgående kommunalrådet, socialdemokraten , att bostadsstiftelsens egen vd vet bättre vilka projekt som kommer att genomföras än det avgående kommunalrådet. Vad beträffar , som nämnde, har jag haft direktkontakt med mina partivänner som har tagit över styret i . De har sagt att de gärna hade tagit emot subventionerna men att de kommer att bygga ändå, genom det kommunala bostadsbolaget, eftersom det är ett bra projekt, efterfrågan finns och behöver bostäder. Det vill säga, att finns det behov så bygger man. Så mycket betyder inte subventionerna. Det kan tilläggas att är mindre än kommun. När det gäller studenterna uttalar sig lite föraktfullt om hyrestanter. Jag har svårt att se det principiellt förkastliga i att man hyr rum i någons stora hus om nu någon har utrymme över och vill hyra ut. Det är alldeles utmärkt att regeringen återkommer med förslag på hur detta ska göras mer attraktivt för den enskilde och att man på det sättet utnyttjar, som ministern sade, det befintliga beståndet mer effektivt. Vad gäller studenternas situation var redan inne på att vår politik innebär betydande förbättringar också för studenter, inte minst för de studenter som arbetar. 61 () replik: Jag ska fatta mig kort. svar till bland annat de ungdomar som sitter uppe på läktaren är att när de senare i livet ska börja plugga på kommer de inte att kunna bo i en egen lägenhet där man kan få vara sin egen, komma hem när man vill och testa på vuxenlivet. I stället ska de få flytta in i någons garage, källare eller hos en gammal hyrestant. Jag tycker att alla ungdomar ska ha möjlighet att flytta in i ett eget boende. Hur många lägenheter kommer att byggas under den kommande mandatperioden, flera eller färre? Det är lätt att svara på den frågan. Vi kommer att kunna utvärdera det , men jag vill gärna ha ett svar . 62 () replik: Jag börjar med det här med studentbostäderna igen. Som resonerar skulle alla studentbostäder som redan existerar plötsligt ha upphört att finnas till. Så är det naturligtvis inte. Det finns ju ett stort antal studentlägenheter. Det finns säkert behov av flera, och jag är säker på att det kommer att byggas flera eftersom det finns ett behov oavsett om de här investeringsbidragen avvecklas eller inte. När det gäller antalet, hur många hyreslägenheter som kommer att byggas , kan varken jag eller ha någon uppfattning, för det återstår att se. har ju ingen mer replik, men det hade varit kul om han svarat på de frågor jag ställde i talarstolen, nämligen: Vilka är det egentligen som gynnas av den här subventionspolitiken? Vilka är det som drar fördel av de ytterligare miljarder som oppositionen nu vill slänga i fickorna på privata bostadsföretag, byggföretag, byggmaterialhandlare? Men vi får väl se om han kan svara på det i annat sammanhang. 63 () replik: har förklarat för oss var verkligheten ligger. Jo, den ligger i . Då kan man plötsligt ha tilltro till uppgifter, när kommer med dem från . När jag refererar till , som ligger på andra sidan , befinner vi oss plötsligt inte i verkligheten. Det är ett mycket märkligt resonemang. Sedan har jag en fråga. Det är ju faktiskt så att det är hyresgäster, de studerande och alla som har behov av låga hyror i landet som vill ha en bra social bostadspolitik inklusive långsiktig bostadsfinansiering med subventioner. Om nu , och har ondgjort sig så mycket över de byggkostnader som finns när det gäller både produktionen och byggmaterialet varför angriper ni inte oligopolen? Det skulle göra betydligt mer nytta, och mindre skada, än att ta bort bostadssubventionerna. 64 () replik: Verkligheten finns förhoppningsvis både i och i . Problemet är att den beskrivning av verkligheten man får om man lyssnar på en del företrädare här är att bara för att vi avvecklar de ganska blygsamma subventionerna kommer jordens alla olyckor att ramla ned över svenska hyresgäster. Jag tycker inte att det är en riktigt rimlig beskrivning av verkligheten. Det är säkert så att ett och annat projekt kommer att behöva räknas om, vilket vi också har sagt från majoritetens sida tidigare i debatten. Men, för att återigen referera till vd:n för det här kommunala bolaget i : Marknaden anpassar sig efter ändrade förhållanden, för det gör den alltid. Man kommer alltså att fortsätta bygga eftersom det finns ett behov av bostäder i riket. Sedan fick jag ju svar på vem som uppfattar gynnas av den här subventionspolitiken. Det är hyresgäster och andra. Jag har väldigt svårt att se den logiken när man tänker på att subventioner generellt sett är kostnadsdrivande på samma sätt som andra statliga regleringar som parti tycker väldigt mycket om. Det är kostnadsdrivande, och det gör att marknaden snedvrids i stället för att man låter de privata företagen verka på en fri marknad och konkurrera med varandra utan snedvridande stöd och subventioner. Då tvingas de sänka sina kostnader och jobba effektivare i stället för att luta sig mot subventionerna. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministern skulle lämna information om Europeiska rådets möte . 11 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 65 Statsminister (): Jag har kallats hit för att avrapportera från det möte som just har hållits i . Det är på sin plats att först tacka det finska ordförandeskapet för att ha fått ett antal mycket svåra frågor i hamn under sin ordförandeskapstid. Det var många som trodde att detta toppmöte skulle handla om . Så blev det inte. Frågan om löstes på utrikesministernivå tidigare . Utvidgningen var fortfarande den fråga som diskuterades mest ingående vid toppmötet. Det handlade då om vilka principer som ska gälla för den fortsatta EU-utvidgningen. Vid stats- och regeringschefernas diskussioner lyftes utvidgningens strategiska betydelse för fram, men också dess mer näraliggande positiva effekter, till exempel när det gäller utvidgning av marknader, tillväxt och sysselsättning. Det förelåg bred enighet kring bordet om vikten av att EU fullföljer sina åtaganden gentemot alla länder som är involverade i utvidgningsprocessen. Stats- och regeringscheferna enades kring att utvidgningen ska vara en fortsatt huvudprioritet för EU och att EU ska fortsätta att vara en öppen union. Det innebär att inga dörrar stängs. Det är för mig en särskilt viktig signal. EU ritar inte kartor där vissa länder hamnar innanför gränserna och andra utanför. Utvidgningen är en process som utgår från de värden som EU grundades på. Länder som anammar dessa värden och genomgår genomgripande reformprocesser för att leva upp till dem är också välkomna som medlemmar. Vi förde en grundlig och berättigad diskussion om unionens förmåga att ta emot nya medlemmar. Självfallet måste vi säkerställa att EU:s beslutsförmåga inte urholkas och att effektiviteten i EU-arbetet löpande ses över, inte minst på budgetsidan. Från svensk sida har vi kämpat hårt för att avvisa tanken på att EU ska ha en så kallad absorptionsförmåga. Det skulle anges som ett nytt kriterium för EU-medlemskap. Det är positivt att slutsatserna inte innehåller några formuleringar som skulle kunna ha upprättat absorptionskapacitet som ett nytt kriterium. Tvärtom avvisades denna tanke mer definitivt. En av mötets kanske viktigaste slutsatser var att utvidgning och effektivisering både kan och måste löpa parallellt. Det var en viktig signal inför de parlamentsval som stundar i . Det är vår förhoppning att den regering som därefter tillträder kan staka ut en resolut reformkurs och samarbeta fullt ut med den krigsförbrytartribunal som finns i . bekräftade också den kompromiss som utrikesministrarna hade nått tidigare om . Åtta förhandlingskapitel med särskild bäring på den inre marknaden läggs åt sidan i avvaktan på att lever upp till sina åtaganden när det gäller frihandel med alla EU:s medlemsstater. Förhandlingarna drivs aktivt vidare beträffande övriga 27 kapitel. Närmast kommer fem nya kapitel att öppnas. Som det finska ordförandeskapet konstaterat behöver nya ansträngningar nu göras för att lösa Cypernfrågan. FN:s generalsekreterare bör här få ett förnyat stöd i sitt arbete. Det är också angeläget att EU lever upp till sitt tidigare beslut om att bryta norra isolering genom att öppna för direkt handel med EU och denna del av ön. Arbetet med att göra detta möjligt ska återupptas . Stats- och regeringscheferna välkomnade också och , som blir medlemmar från . När det gäller RIF-området kunde stats- och regeringscheferna enas kring ett politiskt åtagande om att beslutsformerna måste förbättras. Ett annat viktigt område som ägnades uppmärksamhet var EU:s migrationspolitik. De slutsatser som antogs bygger på ett globalt angreppssätt. Den ofrivilliga migrationens grundorsaker ska angripas på bred front i samverkan mellan ursprungs- och genomgångsländer. Även samarbete kring gränskontroll, återtagande och asylpolitik vidareutvecklas inom ramen för detta bredare synsätt. Mer än tidigare lyfts också migrationens positiva sidor fram. Vi behöver flera i arbete och flera som vill vara med och bidra i bygget av välstånd. Denna insikt delas av nära nog varje land på vår kontinent. En viktig del i denna strävan är ett EU som inte stänger dörrar för människor som söker sig hit för att arbeta och göra rätt för sig. Det är därför angeläget att inom EU skapa en bredare bas för legal arbetskraftsinvandring. Vid toppmötet redogjorde det finska ordförandeskapet för de konsultationer som hade gjorts med anledning av det konstitutionella fördraget. Det inkommande tyska ordförandeskapet kommer att förbereda en skriftlig rapport om läget vad gäller det konstitutionella fördraget. Inom innovationsområdet följde vi upp en del frågor som behandlats vid det informella toppmötet i . Vi kom överens om att ett europeiskt teknologiinstitut bör inrättas , men först efter det att de finansiella förutsättningarna studerats närmare. Institutet ska vara nätverksbaserat, vilket innebär att tyngdpunkten helt ska läggas vid frivillig samverkan mellan forskningsinstitutioner och näringsliv. är det tänkt att de första gemensamma teknologiinitiativen inom så kallade joint technology initiatives också ska kunna lanseras. uppmanade också kommissionen att föreslå konkreta handlingsalternativ för att föra frågan om ett gemenskapspatent framåt. Därutöver kan jag nämna att toppmötet på svenskt initiativ enades om vikten av att slutföra en ambitiös och balanserad överenskommelse om världshandeln, det som brukar kallas Doharundan. Ingen part kan slå sig till ro i dessa förhandlingar. Det skulle kunna vara möjligt att åstadkomma ett genombrott, även om den tid som återstår av det mandat som den amerikanska kongressen givit president är mycket knapp. Slutligen kan jag nämna att toppmötet antog deklarationer om fredsprocessen i , , , och . Det är viktiga signaler om att EU vill och också tar ansvar för att bidra till fred och säkerhet utanför . Det var i korthet en sammanfattning från . Jag svarar gärna på ledamöternas frågor. 66 (): Tack för redovisningen. Särskilt positivt var det med framgångarna om Doharundan. Vid EU-nämndens möte frågade jag statsministern i vilka specifika frågor han avsåg att agera. Då fick jag svaret: Det är svårt att förutse exakt var man ska delta i en diskussion som man ännu inte har varit närvarande vid eller som ännu inte inletts. har statsministern varit närvarande. Därför undrar jag: I vilka specifika frågor agerade statsministern? 67 Statsminister (): Jag deltog i diskussionen om RIF-frågorna. Jag deltog i diskussionen om migrationsfrågorna. Jag deltog i diskussionerna om utvidgningen. Där deltog också utrikesminister med ett inlägg. Vi har för övrigt också varit synnerligen aktiva i förarbetet kring lösningen av Turkietfrågan, som ju utlöstes vid utrikesministermötet i början av . 68 (): Det är viktigt att undvika de flyktingströmmar som vi har sett framför allt i . Väldigt många människor har redan fallit offer i små båtar på . är det viktigt, som statsministern var inne på, att människor ska kunna komma till för att arbeta och bo på ett legalt sätt. Min fråga är: Hur kan EU både bidra till en legal migration av människor som vill bo och arbeta i och sätta stopp för det geschäft som finns med en stor människohandel, bland annat med drabbade kvinnor och barn som kommer in i ? Kan man göra någonting där? 69 Statsminister (): Det var viktigt att föra diskussionen på det viset att den illegala migrationen är påverkad av förutsättningarna för legal migration. Ju färre dörrar som öppnas, desto större tryck åstadkoms via illegal migration. Det öppnar för den typ av handel eller geschäft, som kallar det, och med de förlopp vi har sett, inte minst med risk för eget liv som det landar i. Vi förde diskussioner om att vara verkningsfulla i att undanröja problem, inte minst i men också i andra länder, om fattigdomsbekämpning, inbjudan till handel och en dialog med dessa länder om att genom verkningsfulla institutioner helt enkelt bygga goda samhällen som gör att människor vill bo kvar och kan få arbete där. Det andra handlar just om detta att vidga de legala möjligheterna till arbetskraftsmigration. Jag vill påminna om att den diskussionen har också kvar att föra. Vi har ett väldigt överlastat svenskt asylsystem och få andra vägar öppna för att komma in i . Även vi har sett effekter av att vi har för få dörrar som står öppna. Vi, liksom andra, bör säkerställa att vi får bra grunder för just legal migration. Därefter tycker jag att man ska respektera att det ibland kan krävas både kontroll och andra typer av åtgärder för att försöka hindra illegal migration. Vi är alla överens om att den i grunden inte är bra inte bra för de enskilda och inte bra för någon. Men det kan inte föras en diskussion om det isolerat, som om de här andra två punkterna inte fanns med. Det var det jag tyckte var glädjande på , att så fördes diskussionen. Det syns också i rådets slutsatser. 70 HANS (): Jag vill börja med att tacka statsministern för rapporten. Inför lyfte jag upp frågan om den europeiska gränsförvaltningsbyrån Frontex och den gemensamma flyktingpolitiken, en fråga som också har behandlats . Statsministern sade inför att linje var att internationella avtal skulle hållas. Trots det ser jag ingenstans i de slutsatser som vi har fått ut att , om mänskliga rättigheter eller om medborgerliga och politiska rättigheter måste respekteras inom Frontex verksamhet. Vi vet att de här internationella avtalen inte respekteras, genom att flyktingar avvisas och genom att flyktingar förvägras tillträde till asylproceduren. Min fråga blir därför till statsministern: inte fram positionen att internationella avtal måste respekteras under diskussionerna om migration och flyktingpolitik? 71 Statsminister (): ställer frågan som om det redan fanns en gemensam politik för hela migrationsområdet, men det finns ju inte. Detta är fortsatt nationell lagstiftning. Det är vi som reglerar grunderna för vår asylinvandring. Det är vi som reglerar grunderna för legal invandring. Det är också vi som fortsatt har huvudansvaret för att eventuellt freda våra gränser mot illegal migration. Det finns ambitioner, ofta uttryckta i ord och mindre i överenskommelser, att gå mot mer av gemenskapspolitik. Jag vet inte om det är uppfattning att det borde bli så. Frontex är mycket resurssvagt och har inte alls de befogenheter som här antyds. Den diskussion som har förts handlar snarare om hur länder i kring i de situationer som har uppstått ska samverka bättre regionalt. De vill gärna se större resurser till Frontex. Men vi har påpekat, som jag sade i mitt inlägg, att detta är fortsatt huvudsakligen nationell politik. Kommer vi i ett annat läge att börja formulera detta som politik grundad på Europanivå ska vi naturligtvis föra diskussionen om det gemensamma regelverket och vilka typer av krav som ska vara kopplade till det som vi ska ställa anspråk på. Men det var inte den diskussionen som fördes på det här toppmötet. 72 (): har i många sönderslitits av blodiga krig, senast de två fruktansvärda världskrigen. är det fred och utveckling som gäller i vår världsdel, mycket och främst beroende på det samarbete vi har inom den europeiska unionen. är 27 länder snart medlemmar i , och flera länder köar för att få komma med. I är vi brett överens om värdet av att är med i Europeiska unionen och att vi välkomnar nya medlemmar. Statsministern har rapporterat om framgångar i detta från mötet, vilket jag tycker är väldigt bra. Ett större EU, som vi välkomnar, kräver ändå enklare och effektivare samarbetsformer, och det kräver ett nytt fördrag om en så kallad ny konstitution. Det har godkänts av 25 regeringar och av 16 länder, men två folkomröstningar har givit nej. Det finns därför just nu en period av eftertanke. Men det är viktigt att den här processen kommer i gång igen, med respekt för att hänsyn tas till den situation som har uppstått. Och EU hanterar ju frågorna så. ska ta tag i den här viktiga frågan under sin ordförandeperiod kommande halvår, och det finska ordförandeskapet rapporterade vid toppmötet från sina konsultationer med alla medlemsstater i frågan. Jag undrar hur statsministern ser på situationen mot bakgrund av diskussionerna vid toppmötet. 73 Statsminister (): Som känner till ingår i den nu rätt lilla krets av länder som inte har ratificerat utan har lagt denna process på is, även om fem riksdagspartier har markerat sitt stöd för det som detta fördrag syftar till och som ska möjliggöra bland annat ökad utvidgning och helt enkelt ett bättre fungerande EU. Vi har då tyckt att det är angeläget att vi kommer längre med processen hur vi ska hantera nejet i folkomröstningarna i och och vad det kommer att innebära för fördraget innan vi vill slutföra vår svenska process. Det som kan sägas om processen så här långt är att det finska ordförandeskapets diskussion med alla gav den ganska naturliga utgångspunkten att man konstaterade att det nog inte kan vara fördraget så som det förkastades i och men att det inte heller kan vara någonting helt annat. Däremellan ska vi nu försöka hitta någon sorts avvägd position. Många hade hoppats att det skulle möjliggöras helt och hållet under det tyska ordförandeskapet. Det låter mer som att de kommer att göra ansträngningar för att få i gång den processen, men exakt när den kommer att vara färdig är det för tidigt att säga. Många hyser förhoppningar att hela arbetet kring fördraget ska vara färdigt på plats före valet till , men jag tror nog att man ska vara försiktig även med att utlova det. 74 (): Tack så mycket, statsministern, för din återrapport. Vid samrådet bad jag statsministern att räcka upp handen två gånger för att markera svenska ståndpunkter. Den ena gången gällde det klimatfrågorna, där jag tyckte att statsministern inför vårtoppmötet skulle lyfta fram den svenska positionen att man ska sänka koldioxidutsläppen på EU-nivå. Tyvärr verkar inte statsministern ha gjort det. Han skrev däremot på , men det hörde kanske inte de andra premiärministrarna så mycket av. Det var synd att du inte tog chansen att kläcka idén eller lördagen i stället för . Den andra saken som jag tyckte att du skulle markera en svensk ståndpunkt i gällde migrationen, nämligen att få bort gränserna och se till att muren blir mindre hög och helst borttagen helt när det gäller flyktingfrågorna. ser jag i dokumentet här att det står flera punkter om gränsförvaltningsbyrån, bland annat att dess kapacitet snabbt ska höjas genom att tillräckliga ekonomiska och personalmässiga resurser säkerställs. Det handlar om att skapa ett europeiskt övervakningssystem. Det kommer att vara effektivitet i sök- och räddningsinsatser. Men det står väldigt lite om den legala invandringen. Det står väldigt lite om och mänskliga rättigheter och den aspekten. Det verkar ha tippat fullständigt åt fel håll. Jag undrar vad statsministern sade om det här på toppmötet. Det tycks inte ha gett särskilt stor återspegling för själva slutsatserna, utan det är fortfarande en felaktig fördelning, där den övervägande delen är negativ och ser det som ett hot att människor kommer till EU och . 75 Statsminister (): och jag hade ett liknande meningsutbyte i .