prot · GT09141 · 2006-06-14 00:00:00 — Utskottet konstaterar att skrivelsen innehåller redovisning av löneskillnaderna i kommunsektorn och hur dessa påverkas av variationer i yrke, ålder, utbildning och arbetstid. Om man tar hänsyn till dessa skillnader ålder, utbildning etcetera i en så kallad standardvägning minskar löneskillnaderna betydligt och försvinner nästan helt för kommunsektorn. har de faktiska löneskillnaderna mellan könen minskat i kommunerna medan de har ökat i landstingen. Den största påverkan på löneskillnaderna mellan könen har skillnaderna mellan olika yrkesgrupper, vilket också förklarar olikheterna mellan könen i landstingen. Regeringen presenterade för drygt sedan en handlingsplan för jämställda löner i vilken redovisas påbörjat arbete mot osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Det poängteras att arbetsmarknadens parter är viktiga aktörer i arbetet mot lönediskriminering. De politiska beslutsfattarnas ansvar är att skapa förutsättningarna, men det är arbetsgivarna som tillsammans med de fackliga organisationerna ansvarar för genomförandet. Anställningsvillkor, tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning, deltid eller heltid, yrkesval, befordringsmöjlighet och möjlighet till kompetensutveckling är andra faktorer som påverkar kvinnors och mäns arbetsinkomster. Det kom ett TT-meddelande i går om att gjort en stor undersökning som visar att löneskillnaderna minskat något. Från att tidigare ha varit har de nu gått ned till . Denna fråga måste vi naturligtvis arbeta vidare med. Vad gäller redovisning av kulturinsatser vill utskottet framhålla att skrivelsen inriktar sig, utöver den samlade ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn, på de obligatoriska verksamheterna skola, vård och omsorg. Övriga verksamheter redovisas mer kortfattat och återkommer inte . Vi anser att detta är en rimlig balans. I en reservation från sägs att det i skrivelsen framträder en positiv bild av sjukvården men att regeringen undviker många problem och brister som borde redovisas. När svensk sjukvård jämförs med vården i andra industrialiserade västländer övriga EU samt och är bilden entydig. Svensk sjukvård visar goda resultat. Det gäller såväl tillgång till vård som kvalitet, resultat och effekter. Särskilt de medicinska resultaten är framstående med lägst spädbarnsdödlighet, som också nämnde, hög överlevnad efter hjärt-kärlsjukdom och låg dödlighet i cancer. Dessutom nås de goda resultaten med endast genomsnittliga kostnader, vilket betyder att den samlade effektiviteten i det svenska hälso- och sjukvårdssystemet är god jämförd med andra länder. Den svenska modellen håller. Jag kan rekommendera att läsa rapporten från Kommuner och Landsting om hon inte litar på den kommunala skrivelsen. I rapporten hänvisar man till flera internationella rapporter där den svenska sjukvården genomgående rankas som en av de tre bästa. I två undersökningar kommer vi på andra plats. I en undersökning kommer vi på första plats. Sedan är det så att inget lands sjukvårdssystem presterar bäst i alla avseenden. Att sammanvägt placerar sig högt i olika mätningar betyder inte att den svenska vården inte kan eller behöver förbättras. Exempelvis behöver vi förbättra tillgängligheten till primärvården samt rehabilitering inom psykiatri och missbrukarvård. Detta framgår också av den kommunala skrivelsen. Därför har landstingen tillförts extra resurser till psykiatrin samt för att kunna förkorta väntetiderna till planerad vård. och har en reservation om finansieringsprincipen och kommunalt självstyre. När finansutskottet yttrade sig över förslaget om fri etableringsrätt för förskolor konstaterade utskottet att de kostnader som skulle tillkomma för kommunerna var av sådan art att de borde ersättas av staten i enlighet med finansieringsprincipen. Enligt innebär en skyldighet att lämna tillstånd för och bidrag till enskilda förskolor en begränsning av utrymmet för den kommunala självstyrelsen, vilket också framgick vid utskottets interna utfrågning. ansåg både och att förslaget varken föranledde behov av ersättning enligt finansieringsprincipen eller påverkade den kommunala självstyrelsen. Jag deltog i utbildningsutskottets debatt i kammaren när bland annat frågan om fri etableringsrätt för enskilda förskolor debatterades. Jag konstaterade då att partierna i högeralliansen inte har någon som helst trovärdighet om de återkommer med frågan om självstyrelse och finansieringsprincipen eftersom de så tydligt har visat att de inte tar dessa principer på allvar. De prisar principerna i ord, men när det verkligen gäller är de inte så noga med att tillämpa dem. Det krävs dock mer än vackra ord för att värna den kommunala självstyrelsen. Det blir mitt svar på denna reservation eftersom och så sent som för en månad sedan var med och drev igenom fri etableringsrätt för enskilda förskolor, i strid mot både finansieringsprincipen och den kommunala självstyrelsen. Slutligen vill jag kommentera reservationen om kommunalekonomisk utjämning, som de fyra borgerliga partierna skrivit ihop sig om. Det är en reservation med många inneboende spänningar, men reservanterna gör vad de kan för att dölja detta faktum. Trots att reservationen formellt yrkar bifall till en centermotion får man nog se den som en gravskrift över tidigare engagemang för effektiv och rättvis skatteutjämning. När ska driva skatteutjämning, i förbund med och , blir det nog svårt att förverkliga tidigare politiska grundtankar. Jag ber att få yrka bifall till finansutskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag vill avslutningsvis tacka , som lämnar , för våra debatter . har tonen varit allvarlig men ofta ändå med glimten i ögat. Tack för debatterna och debattklimatet, ! 65 () replik: Det är en glättad bild som målar upp. Som jag sade i mitt anförande delar jag den till viss del om man ser det hela från ett uppifrånperspektiv. är situationen emellertid inte densamma i alla delar av vårt land. Alla kommuner har inte samma förutsättningar. I lagstiftningen talas det om att kommunerna ska ha god ekonomisk hushållning. Under de gångna tio femton åren har kommuner och landsting sparat mycket, och mycket av det kapital som nedlagts i gator, vägar och liknande har blivit eftersatt. Därför är min konkreta fråga: Måste inte den kapitalförstöring som under genomförts återställas innan man säger att kommunerna har en bra situation? De har alltså en skuld att betala innan de kan komma i fatt. Jag tycker att den glöms bort i debatten. Den andra delen av repliken gäller kvinnolönerna. talar om den svenska modellen. Jag delar åsikten om den svenska modellen, det vill säga att vi bör arbeta så att vi på en marknad för förhandlingar mellan arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan och på det viset fastställer löner. Men när det gäller dem som jobbar inom vården finns ingen reell marknad. Arbetsgivarna går ju inte in och ensidigt höjer lönerna, utan enda sättet att få upp kvinnolönerna i vårdyrkena är genom att lätta på stopplagen, säga ja till att kvinnor ska kunna förverkliga sina drömmar genom att bedriva egen verksamhet och på det sättet få upp lönebilden. I mitt hemlandsting har vi privatiserat bland annat primärvården. av primärvården är privat. Det innebär att sjuksköterskorna inom primärvården har en helt annan löneutveckling än de inom den övriga vården. Är inte det något att se fram emot och arbeta för, i stället för att säga nej? 66 () replik: Jag hänvisade till den utbyggnad av den offentliga sektorn som skett . Det är ju den offentliga sektorn som gjort att kvinnorna kommit ut på arbetsmarknaden. Vi har kvinnor som arbetar inom den offentliga sektorn. Det i sig är positivt. Jag vill även hänvisa till ; när vi ser att ekonomin ser så pass bra ut som den gör har man naturligtvis också möjlighet att se över lönerna framöver. Sedan är det inte så att det inte skulle finnas några problem inom den privata sektorn, vare sig med låga löner för kvinnor eller i fråga om löneskillnader. Så är det inte, utan även där finns dessa problem. Jag vill inte att du smiter undan när vi talar om utjämningssystemet, självstyrelse och kommunernas ekonomi, . Utjämningssystemet är till väldigt stor nytta för många kommuner. Det gäller särskilt de kommuner som har befolkningsminskning och låg tillväxt. Därför är det så sorgligt att se vandring från att tidigare ha varit en tillskyndare till utjämningssystemet, där principen har baserats på likvärdiga ekonomiska förutsättningar, till att nu ha skrivit ihop sig med och de övriga borgerliga partierna och talar om en skälig grundläggande service. Det är alltså inte likvärdiga ekonomiska förutsättningar, utan endast skälig grundläggande service. Det är en stor skillnad. lägger alltså ett golv. Vissa kommuner får ett socialbidrag, och , med flera kommuner blir vinnare. Där handlar det inte om skälighet. Tyvärr, : går inte att känna igen. 67 () replik: säger att offentlig sektor har gjort mycket för att kvinnor ska komma ut, och hon går tillbaka . Det är mycket som har hänt på genussidan från fram till . Ser vi i det historiska perspektivet är det i stort sett hela jämställdhetsdebatten, kvinnornas etablering och så vidare, har skett. Den delen bejakar jag till fullo. Men diskuterar vi detta år och framtiden. Vi kan inte lösa dagens problem med att se tillbaka på gamla vinningar. är det framtiden vi talar om. Kvinnor som finns på en marknad, och som har rätten att driva företag och ta egna initiativ har också möjligheten att öka sin lön på ett helt annat sätt än om de är inlåsta i en monopolistisk arbetsmarknad som det är framför allt på vårdsidan där möjligheterna finns. Jag förstår inte, om man nu ska vara företrädare för befolkningen, hur man kan måla in sig i ett hörn som Socialdemokraterna har gjort. Vad gäller utjämningssystemet står för den politik vi alltid har haft. Däremot måste vi, precis som jag sade i mitt inledningsanförande, hitta parametrar. De kommunpolitiker som arbetar hårt för att få tillväxt i sin kommun ska inte få mindre pengar över när de verkligen har ansträngt sig. Här måste vi se över skatteutjämningssystemet. Det tar vi upp i vår motion till det här ärendet. Sedan har de övriga partierna i alliansen anslutit sig till den. Det tycker jag är positivt. Tittar vi däremot på LSS-utjämningssystemet har man ett basår som är helt felaktigt. Det innebär att kommuner som inte har kostnader får ända upp till motsvarande en skattekrona för mycket medan de som har kostnader inte får det. Det måste vi se över. Även kommunministern har sagt att det är vansinnigt, men ändå händer det inget. Man måste göra någonting också. 68 () replik: Det händer verkligen saker, . arbetar med de här frågorna. Det finns en särskild utredare som också tittar på LSS. Det bereds också direktiv till att också titta på finansieringen. Det är fullt arbete på detta område. Jag har sagt att vi företräder folkrörelsepartier båda två. Men jag vill inte göra affär av vård och omsorg. Vi kan ha entreprenörer i vissa delar, men inte bara göra affär av det, som tydligen tycker. Om konkurrens skulle vara lösningen på kvinnolöner kan man fråga sig varför handelns löner är så låga. Det är ingen lösning i sig. Jag går tillbaka till frågan om utjämningssystemet. Det som är så trist och det här menar jag allvarligt är att så sent som till och med ville gå med på att sänka utjämningen till . , , och de kommunerna tjänar på det som varit med och skrivit under. I stället för att tala om likvärdiga förutsättningar är det bara en skälig grundservice. Min fråga till blir följande. Vi har sagt, och utjämningssystemet går bakom det, att alla invånare i ha ska en likvärdig, god skola, vård och omsorg. säger tillsammans med de borgerliga partierna: De ska ha en skälig grundservice. Det är helt häpnadsväckande hur har ändrat sig. 69 () replik: Jag redovisade i mitt anförande de siffror från som nämnde i sitt tal. Jag är väl medveten om att om du tittar på osakliga löneskillnader, diskriminering, och så vidare, ser det ganska bra ut. Det stora problemet är de förment sakliga löneskillnaderna som finns. Det gäller till exempel att det konsekvent betalas lägre lön i de yrken där det arbetar många kvinnor. Det är mycket svårare för kvinnor att nå chefsposter. När de väl når dem betalas de lägre på de posterna. har till exempel tagit fram siffror för verksamhetschefer inom offentlig förvaltning i . Kvinnor får i genomsnitt i lön. Männen däremot belönas med . Det är dels just detta sätt att sätta lön när det gäller kvinnor och män, dels hur man värderar mansyrken respektive kvinnoyrken som vi på något sätt måste komma åt. Därför tycker vi från sida, bland annat när man nu har den kommunala skrivelsen, att det är viktigt att man redovisar kontinuerligt vad som sker, hur det utvecklas och vilka åtgärder som vidtas. Om vi inte synliggör detta, inte tar upp det och inte vågar diskutera vilka strukturer det är som gör att kvinnor fortfarande på så kallat sakliga grunder i genomsnitt har lägre lön än vad män har kommer vi inte att komma någonstans. Det är därför vi har tagit den här ståndpunkten. 70 () replik: Först och främst tydliggör vi det därför att det står tydligt i den kommunala skrivelsen och vi också har skrivit in det i betänkandet. I betänkandet hänvisar vi till all den statistik som SCB gör på alla längder, och särskilt för kommunerna, och även har särskild statistik. och jag är inte oense i den här frågan. Det är väldigt viktigt. Det är därför som regeringen precis har lagt fram handlingsplanen för jämställda löner. Vi i samarbetspartierna har redan i vårt 121-punktsprogram tagit fram att det är så viktigt att bland annat se till att man just inom offentlig sektor har möjlighet att se på detta och också minskar löneskillnaderna. I sak är det nästan jämställda löner i kommunsektorn. Problemet är i landstingssektorn. Skälet är att av kvinnorna arbetar inom yrkesgrupperna inom vård och omsorg med relativt låga månadslöner. av alla män arbetar i yrkesgruppen hälso- och sjukvårdsspecialister och med relativt höga löner. Det är vad som gör den stora skillnaden inom landstingen. Den här skillnaden finns inte bara inom offentlig sektor. Man talar om kvinnliga chefer. Tyvärr ser det ut så på hela arbetsmarknaden. Här har vi gemensamt mycket att arbeta med. 71 () replik: Även när man jämför yrke för yrke och tittar på mans- respektive kvinnolöner ser man tydligt även inom den kommunala sektor hur här finns påtagliga skillnader. Ju högre upp man kommer i hierarkin, desto större blir skillnaden, som jag har pekat på. Man kan ta en sådan sak som administratör inom offentlig förvaltning i kommunen. Där tjänar män givetvis mer än kvinnor. När det gäller kockar tjänar män mer än kvinnor, och så vidare. I nästan varje enskilt yrke man går in och tittar på som finns inom den offentliga sektorn tjänar männen mer än kvinnorna. Det gäller även i de yrken där det faktiskt finns mycket kvinnor och där män förhållandevis sent har kommit in i större omfattning i yrkena. Det visar att kvinnor lönesätts på ett sätt som är orättvist, och det sker på alla nivåer. Detta måste synliggöras. Vi kan som politiker inte sätta lönerna inom den privata sektorn. Men vi kan se till och det tycker jag är viktigt att vi inom landsting, kommuner och staten driver en jämställd lönepolitik. Jag tror också att vi måste tala klarspråk. Det innebär att måste män avstå löneutrymme för kvinnor för att vi ska kunna rätta till skillnaden. Den tydligheten hoppas jag ska finnas från oss allihop. 72 () replik: Jag är nöjd med att är med på barrikaderna för att höja kvinnors löner och att det ska bli rättvist. Vi står gemensamt, tillsammans med samarbetspartierna, bakom handlingsplanen för jämställda löner. Det framgår tydligt i den kommunala skrivelsen. Det är bra att vi gemensamt jobbar vidare för att förbättra lönerna för kvinnor och minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor. 73 () replik: Jag kan inte låta bli att uppehålla mig vid det kommunala vårdnadsbidraget, som jag tog upp i mitt anförande. Jag fick också en rekommendation att läsa om hur bra förskolan är. Jag menar att vi inte behöver ställa förskolan mot det kommunala vårdnadsbidraget. Jag tycker också att förskolan är en bra modell för många barn, kanske för de flesta barn. Men det finns också föräldrar som vill ha ett vårdnadsbidrag. I mitt län, , var när vi införde vårdnadsbidrag 1994 av föräldrarna intresserade av att ta ut det. Vi ser i rapport efter rapport, och även i tidningsartiklar, att många föräldrar vill ha vårdnadsbidrag för att kunna stanna hemma med sina barn lite längre. Jag förstår inte varför Socialdemokraterna och vill ställa förskolan mot ett kommunalt vårdnadsbidrag. Vi vet också att ett stort antal kommuner har ansökt att om att få inrätta ett kommunalt vårdnadsbidrag. Jag har aldrig fått någon riktigt bra förklaring från Socialdemokraterna till varför man är motståndare till detta. Jag skulle vilja ha ett svar från dig, , . 74 () replik: Det första är mycket enkelt. Kommunalt vårdnadsbidrag är lagstridigt. Vi tillåts inte ha det som lagen ser ut . I har vi en väl utbyggd föräldraförsäkring. Vi har världens bästa föräldraförsäkring som gör att föräldrar kan vara hemma i första hand efter det att barnet är fött. Sedan har vi en bra barnomsorg. Man ska kunna förena både föräldraskap och arbete. Vi pratade alldeles om jämställda löner. Det är för att kvinnor ska kunna försörja sig och klara sig själva, precis som män försörjer sig och klarar sig själva. Man ska gemensamt se till att ta hand om barnen i familjen. Det är därför det är så viktigt med den utbyggda föräldraförsäkringen, med en bra och pedagogiskt väl underbyggd barnomsorg, som gör att föräldrar kan gå till arbetet i lugn och ro eftersom de vet att barnen tas om hand på ett bra sätt. Innan jag fick min dotter 1970 arbetade jag och sparade. Då fanns det inte en föräldraförsäkring. Jag lade undan så att jag kunde vara hemma första året. Man får prioritera. Sedan började jag jobba natt och kunde klara barntillsynen. Då fanns inte en utbyggd barnomsorg. Vill man vara hemma och ta hand om sina egna barn, gör man det. Vill man dra nytta av barnomsorgen och både arbeta och veta att barnen tas om hand på ett bra sätt, har man möjlighet att göra det. Man anmäler barnet, och ska barnet få en plats i barnomsorgen. 75 () replik: säger att lagen inte medger ett kommunalt vårdnadsbidrag. Men vi är lagstiftare, och det finns alla möjligheter för oss att förändra lagen så att vi kan ge de föräldrar som vill möjlighet att vara hemma med sina barn. Det är det vi är till för. De är inte till för oss utan vi är till för dem. Du tar upp ytterligare att de som vill vara hemma kan vara det. Men vi vet att det är många som vill vara hemma men som inte kan vara hemma med sina barn därför att ekonomin inte tillåter det. Då talar jag inte bara om mammor, utan jag talar om föräldrar överlag. Att föräldrar ska ha möjlighet att stanna hemma längre med sina barn är en viktig förutsättning för att vi ska kunna bygga ett bra samhälle. Som det är nu diskriminerar vi ett stort antal föräldrar som vill få möjlighet att vara hemma. 76 () replik: Jag tror att om människor från andra länder skulle höra denna debatt skulle de inte känna igen sig. har en föräldraförsäkring som inte finns i något annat land. Föräldrar kan vara hemma med föräldraersättning, av lönen, för att ta hand om sina barn. Om barnen blir sjuka kan de vara hemma och ta hand om barnen och få betalt för det vård av sjukt barn. Vi har på många sätt en utbyggd föräldraförsäkring, just för att det ska vara möjligt att både arbeta och på bästa sätt vara trygg och kunna ta hand om sina barn. Det är det som hela familjepolitiken i går ut på. Visst kan en majoritet förändra lagen, . Jag är helt emot att det ska ske en sådan förändring av lagen. Jag menar att barnomsorgen är till för föräldrar som arbetar eller studerar och som har behov av barntillsyn eller för barn med särskilda behov. Vi vet, dessvärre, att bara i drev tillsammans med de borgerliga partierna igenom att kommunerna ska tvingas betala till privata förskolor, enskilda förskolor. Visst kan man fatta beslut i kammaren om man har en majoritet. Men just vad gäller vårdnadsbidraget skulle det förvåna mig om har majoritet inom högeralliansen. Jag undrar verkligen om ni har dryftat detta ordentligt med bland annat . 77 (): Jag tänkte börja med att ta upp diskussionen om att höja kvinnors löner i de kvinnodominerade verksamheterna. Jag vill ge beröm till för att han gjorde en bra analys av det hela. Men vill jag ge lite bock i kanten det gäller också därför att det finns en ekonomisk ekvation som inte går ihop. Det är när man ser på den offentliga sektorn. Både och vill sänka skatterna. Jag anser att man inte ska sänka skatterna utan att man ska använda det ekonomiska utrymmet till att bland annat höja kvinnors löner. Det handlar om resurser för att göra det. Man kan inte, om jag uttrycker det lite vanvördigt, trolla med knäna. Jag förstår inte heller uppfattning om att man kan höja kvinnors löner med hjälp av privata alternativ. Där återkommer man igen till frågan om hur de privata alternativen ska finansieras så att de kan höja kvinnors löner. Ja, inte sker det genom att sänka skatterna. Hur man än vrider och vänder på detta handlar valet om att antingen sänka skatterna eller också satsa på välfärden och ge ett ekonomiskt utrymme till att höja bland annat kvinnors löner. Betänkandet handlar om den kommunala sektorns utveckling . Det är kommuner och landsting som sköter de grundläggande välfärdstjänsterna. Det är verksamheter som är nära människors vardag och som är mycket viktiga. Kommunsektorns största intäkter kommer från de kommunala skatteintäkterna. Statsbidragen motsvarar av de totala intäkterna. ser att den relativa betydelsen av välfärdstjänster, utbildning, vård och omsorg har ökat i takt med den tekniska utvecklingen, både för vår individuella levnadsstandard och för samhällsekonomin. Det framgår också i skrivelsen att vid en jämförelse av perioden 19702003 har de kommunala konsumtionsutgifterna ökat med . har den kommunala konsumtionens andel av samhällsekonomin legat på eller . Välfärdssamhällets framväxt har finansierats genom beskattning, det vill säga överföring av ekonomiska resurser från företag och individer till att bygga upp offentlig vård, utbildning, omsorg, kultur och infrastruktur. För att långsiktigt finansiera en fortsatt utbyggnad av välfärden kommer skattenivåerna att behöva höjas. Det betyder inte mindre pengar i plånboken än . Det handlar om att bara använda en del av löneökningen till detta. Här går skillnaden mellan höger och vänster sänkta skatter eller att satsa på att bygga ut välfärden. vill bygga ut den skattefinansierade välfärden. Det handlar om att investera långsiktigt för att stärka produktionsförmågan och höja levnadsstandarden. Skrivelsen visar på att det är möjligt. En jämförelse visar att en rad framgångar har skett. Förskoleverksamheten, som var inne på, har byggts ut kraftigt. hade av barnen i åldern fått en plats i förskola eller familjedaghem. Motsvarande siffra 1970 var . Äldreomsorgen har inriktats på att de äldsta ska ges insatser så att de i större utsträckning kan bo kvar hemma. Insatserna för funktionshindrade har utvecklats bort från stora institutionsboenden till helt nya insatser, som exempelvis personlig assistans. Gymnasieskolan har byggts ut till för samtliga och omfattar nästan alla. Motsvarande siffra 1970 låg på . Inom hälso- och sjukvården har de genomsnittliga vårdtiderna minskat, och alltmer vård utförs i öppenvården. Förändringar har gjorts möjliga tack vare den medicinteknologiska utvecklingen. Vi är i slutet av den andra mandatperioden som vi har samarbetat med Socialdemokraterna och . Från vår horisont har det varit en central fråga att stärka kommunernas och landstingens ekonomi. Deras ekonomi har förbättrats kraftigt . För kommunerna är det, som många har varit inne på, det största överskottet . För landstingen är överskottet det första . av kommunerna kan visa ett positivt resultat.