prot · GU0942 · 2006-12-18 00:00:00 — Det är något av en favorit i repris som återkommer till kammaren efter att ärendet har återförvisats till utskottet. Skälet till att vi socialdemokrater ville att utskottet skulle ta upp det här ärendet igen var att det var illa berett, precis som så många av regeringens skatteförslag har varit . Den här gången var det i stället utskottsmajoriteten som har hade så bråttom att springa arbetsmarknadsministern till mötes att man slarvade fram ett utskottsinitiativ. Förslaget kunde inte ens sändas på remiss till för att vi skulle få en bättre ordning. Så bråttom var det. Sedan initiativet sändes tillbaka till utskottet har också avskaffandet av skattereduktion för bland annat a-kassan fått en ny betydelse som innebär att a-kassor som förskottsinbetalat sina avgifter, till exempel Småföretagarnas a-kassa med 147 000 medlemmar, i det nya förslaget förvägras sin skattereduktion. skickade man därifrån ut inbetalningskort till sina medlemmar. De som har betalt före får sin skattereduktion. De andra blir utan. Förfaringssättet från den här a-kassan det finns flera exempel har ingenting med skatteplanering att göra, vilket egentligen är det enda motiv som utskottsmajoriteten har i sin förklaring till att det nu är så bråttom att göra de här förändringarna. Det är ett förfarande som har använts . straffas man för det av den borgerliga majoriteten. Som riksdagsledamot är jag bekymrad över att den borgerliga majoriteten inte bereder sina förslag på ett bra sätt. Det leder naturligtvis till att vi riskerar att hamna i en situation där slarv och inte noggrannhet blir kännetecknet för skattelagstiftningen. Jag tycker att det är väldigt bekymmersamt. Som socialdemokrat beklagar jag naturligtvis att den borgerliga majoriteten inte tar till sig sakliga argument från oss utan driver igenom sina illa förberedda initiativ och förslag, hafsigt och dåligt beredda, med minsta möjliga majoritet. Jag yrkar därför bifall till reservationen och avslag på förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde och (båda s). 147 (): Då har vi samma ärende uppe till beslut eller förhoppningsvis till beslut den här gången. Från sida kan vi bara konstatera att det kanske ändå var något bra med att vi återförvisade ärendet till utskottet. För det visar ju att det fanns vissa oklarheter i de skrivningar som fanns i det förra betänkandet. De oklarheterna har väl nu ändå strukits. Det var som påtalade att det fanns ett visst tolkningsutrymme som gjorde att den motivtext som fanns egentligen inte var helt glasklar. I det läget ville vi från minoritetens sida att detta ärende skulle skickas till för att bereda ytterligare klarhet, för vad vi förstår är inte alla frågetecken uträtade vid det här laget. En annan sak jag ska inte bli långvarig är att man kan fråga sig varför man inte strök sådana uttryck som organiserat kringgående eller att om inte det här beslutet skulle ha tillkommit skulle det ha medfört en påtaglig minskning av våra skatteinkomster. Det är ju riksdagsmajoriteten som har skapat en sådan enorm uppståndelse i den här frågan. Det är det ingen annan som har gjort. Och det har inte gjorts via några a-kassors hemsidor heller. Jag yrkar bifall till den gemensamma reservation som finns i ärendet. 148 (): Den här frågan är ju inne på andra varvet, så inte heller jag ska bli långrandig. står egentligen bakom frågan i sak. Däremot hävdar vi fortfarande att frågan skulle behöva beredas bättre. blev det hela lite tydligare genom att ärendet återförvisades till utskottet. Man klarade ut en liten tvetydighet. Men fortfarande hade synpunkter varit värdefulla. Själva dagen för ikraftträdandet stod ju klar. Så jag tror inte att det hade varit något stort problem om man hade fått höra synpunkter och på så sätt få det hela lite tydligare och klarare. Jag vill därför yrka bifall till den gemensamma reservationen. 149 (): Man kan ju ha lite olika synpunkter på huruvida den här a-kasseavgiften i sig skulle vara skattereducerande även i fortsättningen. Men beslut har redan tagits om att så inte ska vara fallet. Då uppstod frågan huruvida förtida inbetalningar skulle kunna leda till en skattereduktion trots att de avsåg 2007. Jag menar att det naturligtvis var olyckligt att regeringen i det ursprungliga förslaget inte hade klarat ut tydligt att så inte skulle kunna vara fallet. När de frågorna ställdes till och konstaterade att det inte fanns något i den lag som hade antagits som uttryckligen förhindrade detta var det nödvändigt att skapa klarhet att förtida inbetalningar inte skulle vara skattereducerande. Jag tror att det är oerhört viktigt att alla vet vad som gäller, särskilt mot bakgrunden att det på en rad hemsidor började förekomma uppmaningar eller information om att man skulle kunna inbetala och den vägen skaffa sig en skattereduktion. Jag tycker att de tidigare talarna förbiser detta faktum. Därmed skulle det ju skapas en väldigt egendomlig situation, att somliga fick skattereduktion och andra inte fick det. När det nu har talats om att vissa fackförbund har haft som rutin att betala in i förväg är det bara att konstatera att de då redan har fått sin skattereduktion , även om de fick den . Jag tycker att förslaget att vi skulle remittera det här till enbart skulle ha skapat ytterligare oklarhet om vad som skulle komma att gälla, även om det har sagts här att det ändå skulle vara stoppdatum . Den övergångsbestämmelsen var framtagen med underhandskontakter med och . Att det hade insmugit sig en liten oklarhet i själva utskottstexten kan man naturligtvis beklaga. Ur den utgångspunkten var det bra att vi kunde ändra utskottstexten så att den blev fullständigt kristallklar. Det här ärendet har sin grund i att vi skulle rätta till en oklarhet i skattelagstiftningen som uppkom genom det tidigare ärendet. Därför går det inte heller att driva det resonemang som förs i reservationen om att det skulle vara en principiell fråga av stor vikt som man inte borde ha tagit ett utskottsinitiativ till. Jag uppfattar att ett utskottsinitiativ av den här karaktären, när man rättar ett tidigare begånget fel eller ett förbiseende, är just på det sätt som utskottsinitiativ kan användas. Det är en helt annan sak om man väcker en helt ny och avgörande principiell fråga som utskottsinitiativ. I den typen av frågor ska man naturligtvis undvika detta. Det resonemang som förs i reservationen kring till exempel och motion står sig egentligen fortfarande, men det är inte en sådan fråga vi behandlar här . Som sagt behandlade vi detta sakärende för ungefär sedan, och har ärendet kommit tillbaka. Återremissen var väl i någon mening bra eftersom det nu har skapats en fullständig klarhet också i förarbetena till lagen. Den lag som vi framlade vid det tidigare tillfället var i och för sig också fullständigt tydlig, men det är alltid farligt om det står någonting i själva utskottstexten som är tvetydigt. 150 (): Jag vill från sida yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och därmed avslag på reservationen. Vi har som redan anförts tidigare diskuterat frågan om förhandsinbetalning av avgift till arbetslöshetskassa och fackföreningar. Frågan har fått en aning dramatiska proportioner genom en återförvisning och en andra debatt. Vi kan notera att ganska kraftfulla ord användes i ett tidigare inlägg från oppositionens sida. Ändå är vi övertygade om, samtliga partier i denna riksdag, att vi vill att skattepengarna ska komma in och att det beslut som förväntas fatta verkligen ska gälla. Det handlar ändå om 4 . Att genom förhandsinbetalning till arbetslöshetskassorna och fackföreningarna kunna minska detta budgeterade belopp kan väl inte ses som något positivt utifrån statsbudgeten. Vi vill alla att de här pengarna ska komma goda syften som skola, vård och omsorg till del gärna också, vill jag tro, att vi kan få behålla mer av våra intjänade inkomster. Då måste det vara positivt, tycker vi kristdemokrater, att vi försöker säkerställa att dessa 4 miljarder betalas in och verkligen kommer statskassan till del. Det har sagts i debatten att det över huvud taget inte har skett något agerande i den här frågan från facklig sida. Det finns uppgifter om att tidigare på sin hemsida gått ut med vilket plusgirokonto man har och hur stor årsinbetalningen är för att säkerställa att pengarna inbetalas . Jag vill inte på något sätt säga att detta har varit massivt och omfattande ute i landet, men att inte någon enda fackförening skulle ha agerat i den här frågan är inte helt korrekt. Att lägga skulden på arbetsmarknadsministern för att denna fråga har blivit allmänt väckt tror jag inte heller är helt balanserat. Det handlar ju om att också medierna har uppmärksammat denna möjlighet liksom säkert också alla kunniga skatteexperter som olika privatpersoner anlitar. I vad ligger alltså det dramatiska i att vi säkerställer att denna budgetpost på 4 miljarder verkligen kommer vår statskassa till del? Den kommer att användas till goda och vettiga ändamål. Jag vill , eftersom detta har nämnts tidigare i debatten, säga att det blev positivt med återförvisningen till skatteutskottet i och med att det blev ytterligare klarhet i ärendet. Jag vill tacka för den hjälp som oppositionen på det sättet bistod majoriteten med. Det var positivt i sig. Jag vill återigen yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Kontroll av postförsändelser Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU4 Kontroll av postförsändelser (skr. 2006/07:8). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 10 § Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Föredrogs skatteutskottets betänkande 2006/07:SkU7 Ändrade regler för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad (prop. 2006/07:19). 151 (): är det som inte tycker om våra regler för uppskovsavdrag för reavinstbeskattning. Därför föreslår nu regeringen en anpassning av våra regler så att vi inte ska förhindra den fria rörligheten av personer och kapital. Dessutom inför man en upplysningsskyldighet. Det ska ankomma på den skattskyldige att, vad jag förstår en gång , lämna denna typ av information till så att man fortfarande har möjlighet att få detta avdrag. Jag tycker att det här handlar om merarbete och merkostnader för . Detta tema har vi haft uppe i många andra sammanhang, och här har vi ytterligare ett sådant ärende. I denna fråga har det också startats en debatt om vilken typ av bostad som ska omfattas av avdraget på europeisk nivå. De utvidgade reglerna handlar ju bara om de boendeformer som finns i just . Den som köper en lägenhet i utlandet kan därmed komma att få skatta för den vid övergången till ett annat ägande. I praktiken kanske det blir så att uppskovet enbart kommer att gälla villor eller egnahem. har en reservation i betänkandet. Vi tycker att det finns anledning att ifrågasätta hela uppskovssystemet. Vi menar att det är negativt för sådana hushåll som inte är etablerade på privatbostadsmarknaden. De missgynnas i förhållande till hushåll som redan finns på den marknaden. Här finns ett hinder för att ta sig in. Vi menar också att det faktum att det här finns en skattekredit kan göra att priserna pressas upp. Man pratar om en kapitaliseringseffekt. Precis som jag sade förut tror vi också att detta kan medföra mycket mer hanterings- och kontrollproblem för . Det visar sig att det redan nu finns ett uppskovsbelopp på ca . Det handlar alltså om reavinster som inte har tagits fram till beskattning. Det finns i princip inte heller någon bortre gräns för hur lång kredit man kan få, utan det handlar om vilken typ av boende man väljer att ha. Jag ställde frågan till vilka inkomster staten skulle få om vi inte hade denna typ av uppskov. Det visade sig handla om med nuvarande beskattningsregler. Vi tycker att man i ett sådant här läge skulle kunna tänka sig att se över reavinstbeskattningen. Kanske är det bara den reala värdestegringen som ska beskattas fullt ut och inte den värdestegring som har sin grund i inflationen. Vi tycker att det skulle vara ett mycket bättre och renare sätt att genomföra den här typen av kapitalbeskattning. Vi talar ju om skatt efter bärkraft. Att betala denna skatt när man avyttrar fastigheten handlar också om att betala skatten när man faktiskt har pengar i handen. Jag yrkar bifall till reservation. 152 (): Jag ska börja med att yrka bifall till skatteutskottets förslag. Jag vill erinra om att denna proposition innebär att de svenska reglerna anpassas till att gälla även i EES-området. När så sker är det viktigt att komma ihåg att de flesta länder inte har någon reavinstbeskattning vid försäljning av bostäder. I den mån de har reavinstbeskattning har de en betydligt lägre sådan. Det finns väl inget land som tillämpar uppskjuten reavinstbeskattning på det sätt som gör. Därför har det blivit en något speciell situation. Eftersom tillämpar uppskjuten reavinstbeskattning för att det inte ska vara något hinder mot den fria rörligheten, bör man låta de svenska reglerna gälla även i EES-området. Regeringen hanterade ärendet, som hade förberetts av den tidigare regeringen, när man kom fram till att måste anpassa sig, så att det enbart ska gälla den typen av bostäder som har uppskjuten reavinstbeskattning i . I gäller den inte genomgående. Den gäller till exempel inte oäkta bostadsrättsföreningar och därmed i praktiken vissa andelshus. I har vi inte heller lägenheter med lagfart som man har i andra länder, nämligen ägarlägenheter. Det har skett en anpassning till de regler för överlåtelser av bostäder som gäller enligt svensk lag. Det finns naturligtvis anledning att fundera på vad som skulle hända om vi i skulle införa ägarlägenheter eller om vi ändrade reglerna beträffande äkta och oäkta bostadsrättsföreningar. Från utskottets sida framför vi att om detta sker finns det anledning att grunna lite ytterligare på hur lagstiftningen ska anpassas till EU. I reservation förs det fram att man närmast bör kunna avveckla hela systemet med uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad. Den frågan hänger i hög grad samman med det som tar upp, nämligen vilken skattesats man har och vad som ska beskattas. säger att här skulle man kanske kunna nöja sig med en beskattning av den reala värdestegringen. Det innebär i praktiken en sänkning av den nuvarande skatten. Det är ingen tvekan om att dessa två frågor hänger ihop. Men vad som därutöver sägs i reservation är att man ska avskaffa systemet helt och hållet, vilket naturligtvis är en ganska dramatisk åtgärd utifrån nuvarande förhållande i . Min fråga till är närmast: Är det inte så att om man ska avveckla det här systemet, måste man göra det stegvis och därmed till exempel bevilja uppskov med halva reavinsten eller motsvarande? Om man inte avvecklar systemet stegvis, blir effekten som sagt ganska dramatisk. Tänker ni er att avveckla det stegvis är det ändå nödvändigt att göra denna anpassning utifrån EG-rätten. Det gör att jag är lite förvånad över att ni yrkar avslag på regeringens proposition. Jag tror att det hade varit rimligare för er att i stället föra fram ståndpunkten att ni i fortsättningen skulle vilja att enbart den reala värdeökningen beskattas och att ni skulle se ett minskat behov av uppskov i samband med en sådan förändring. 153 () replik: Är det inte så, , att ett sådant system i det här läget skulle uppfattas som orättvist utifrån hur diskussionerna går ? Om man köper en fastighet nere i får man uppskov med reavinstskatten, men om man köper en lägenhet får man det inte. Det måste väl ändå upplevas som en orättvisa. framför lite mer formella invändningar mot förslag. Förslaget kanske inte är hundraprocentigt färdigtänkt, men meningen är att det ska bli en renare kapitalbeskattning, att reala värden ska beskattas men inte det som har tillkommit på grund av inflation. Det tycker jag ändå är en utgångspunkt för en diskussion. Det är inte bara vi som lyfter den diskussionen, utan jag har också hört den från annat håll. Alldeles långt bort i tok är det inte, för det är ju också viktigt att skapa rättvisa mellan olika boendeformer, vilket jag inte riktigt tycker att man gör här. skapar man kanske hinder för unga människor att komma in på den privatägda bostadsmarknaden. 154 () replik: Det vore mig fjärran att rubricera det resonemang som förde som långt bort i tok. Jag tycker att hon förde ett mycket intressant resonemang i sitt inlägg om något som inte framgår tydligt av reservationen, nämligen att man skulle kunna förändra reavinstbeskattningen så att man bara beskattar real värdestegring. Det är klart att en sådan förändring möjligen skulle kunna öppna för att överväga en ändring av systemet med uppskov med kapitalvinst eller att åtminstone minska beloppen. Det är ju ingen tvekan om att de uppskjutna beloppen är väldigt stora. I det avseendet är det en något konstig situation vi alltmer hamnar i. Vad min kritik närmast går ut på är att vi med de regler vi har i är i den situationen att vi måste ändra lagen så att den även gäller för EES-området. Regeringen har då valt att göra exakt de regler som vi har i giltiga även för övriga . har en poäng i att det finns vissa bostadstyper som inte finns med då, men så är det ju även i . Det sker även avyttringar av vissa bostadsrättslägenheter som inte ger detta uppskov. På samma sätt blir det automatiskt så att lagstiftningen inte träffar ägarlägenheter utomlands eftersom vi inte har ägarlägenheter i . Men, precis som utskottet skriver, kan förhållandena komma att ändras beroende på framtida förändringar av svensk lagstiftning. I så fall får vi ta de frågorna då. 155 () replik: säger att vi måste göra det här. Min poäng är att det snarare vore vettigt att ta tillfället i akt att påbörja en förändring i och med att systemet blir alltmer komplicerat. Det byggs ju upp enorma kapital som inte reavinstbeskattas. Vi ska nu utvidga systemet på ett sätt som jag tror att många kommer att uppleva som svårbegripligt och orättvist helt enkelt. Det kommer att medföra mycket krångel. Jag skulle vilja att ändå säger något om den diskussionen som har startat nu om detta. Det är många som är väldigt oroliga och inte riktigt förstår varför majoriteten föreslår den här typen av beslut. 156 () replik: Man kan ju inte från den ena dagen till den andra avskaffa hela systemet, och jag skulle kraftigt motsätta mig det. Däremot kan jag tänka mig att pröva en del av tankegångar här. Men vi är faktiskt tvingade att göra något åt saken. Vi kan inte bara ta emot att vi får en dom i mot i det här fallet. Sedan överdriver ganska kraftigt det merarbete som det här skulle innebära för . Vi har ju den situationen att vi har uppskov när det gäller vissa utländska aktier i anslutning till exempelvis förvärv av utländska företag som har gjorts av svenska företag och där man har kunnat få uppskov i samband med att man har övertagit aktierna är ju ett sådant exempel. Det är ju bara att man som skattskyldig då talar om för om man har kvar sina aktier. På samma sätt kommer det att vara för dem som har uppskov för sin bostad: De får tala om för det svenska skatteverket att de har kvar sin bostad fortfarande. Jag tycker därför inte att det borde vara någon sorts kritisk punkt och att det skulle åstadkomma väldigt stort merarbete för det svenska skatteverket. 157 (): Frågan om det svenska systemet med uppskov vid försäljning av privatbostad och hur det fungerar i förhållande till EG-rätten har ju varit en fråga som har diskuterats . De flesta kan väl vara överens om att reglerna inte håller i en domstolsförhandling i utan att alldeles säkert skulle förlora där. Under den skriftväxling som pågick mellan den förra regeringen och EU så var det många som oroades över att det här systemet skulle tas bort helt, trots att det inte var den socialdemokratiska regeringens inriktning. Målsättningen var ju att systemet skulle kunna bibehållas genom att utvidgas på ungefär det sätt som regeringen nu föreslår så att vi i också skulle ha rimliga möjligheter att värna våra skatteinkomster genom att ha koll på de uppskov som på det här sättet kan tänkas flytta utomlands. Därför tycker vi socialdemokrater att den proposition som regeringen har lagt på bord är rimlig och att den i stort sett följer det arbete som vi socialdemokrater påbörjade. Därför yrkar jag också bifall till förslaget i utskottets betänkande. Vi tycker fortfarande att det är rimligt att man får göra uppskov av kapitalvinst när man säljer en bostad för att köpa en annan. Skulle uppskovet tas bort så skulle i själva verket en flyttskatt skapas som skulle ha flera negativa konsekvenser, både för ekonomins funktionssätt och för många enskilda. En flyttskatt skulle göra det svårare för det äldre paret att sälja sin gamla villa för att i stället flytta till en bättre anpassad bostadsrätt. Det skulle bli svårare för par som separerar att hitta två skilda boenden, och det skulle bli svårare för den unga familjen som växer att också få bostaden att växa. Därför är det i högsta grad rimligt att behålla uppskovssystemet, som gör att rörligheten på bostadsmarknaden och arbetsmarknaden kan vara lite större än vad den annars skulle bli. 158 (): Kapitalbeskattning av bostäder är en djungel. Av propositionen, nr 19, framgår när det gäller gällande rätt att den första uppskovslagen kom 1968. Sedan har väsentliga förändringar inträffat 1976 och 1978, väldigt väsentliga förändringar 1990 i samband med den stora skattereformen, 1993 och 2001, och får vi också 2006 en något mindre förändring. Jag håller med om att det är en ganska marginell förändring det är fråga om. Jag tillstyrker denna förändring, naturligtvis. Jag tror också att det skulle vara väldigt olyckligt att avveckla det här systemet i sin helhet. håller jag gärna med de andra debattörerna, som har sagt att den totala mängden av uppskovspengar, 130 miljarder, som sade, ju också inger bekymmer eftersom det är fråga om en så pass stor summa som det är. Därför måste man, oavsett vilken regering det är, fundera över hur man ska hantera detta om man ska gå över till någon form av mera real värdestegring. Summan 130 miljarder är ju väldigt nominell, måste man säga. Uppskovsreglerna är väldigt viktiga för att vi ska kunna ha en bostadsmarknad också där det råder brist på bostäder, framför allt villor, i de områden dit många människor flyttar, annars skulle man inte ha möjlighet att flytta till de arbeten som företrädesvis genereras i dessa områden. Jag håller med de insiktsfulla debattörer som säger att om vi skulle få en flyttskatt så skulle det få väldigt negativa konsekvenser för arbetsmarknaden. Jag tror att det är på det sättet att bostadsbeskattningen överlag behöver ses över för att vi ska få enskilda människor att förstå varför vi har den beskattning som vi har . Det grundläggande problemet är att många människor inte uppfattar att de pengar som man placerar i sin bostad är av samma kapitalslag som dem man kanske placerar på aktiemarknaden eller i andra värdetillgångar, utan man har framför allt bostaden för att bo i. På just det området tror jag att det är dags att från den här regeringen och från oppositionen fundera på om vi inte möjligen skulle behöva mera grundläggande förändringar på bostadsområdets beskattning, därför att nuvarande regler uppfattas av väldigt många människor mest som ett hinder. Man vill väldigt gärna så att säga ta sig förbi dem för att kunna upprätthålla sin boendestandard vid flyttningar. 159 (): Jag vill från sida yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed avstyrka den framlagda reservationen. vill jag passa på och tacka för att du på ett väldigt konstruktivt och kreativt sätt har igångsatt en nödvändig debatt, som många andra här i kammaren har bejakat. I det här enskilda fallet är det ju så att har granskat den svenska skattelagstiftningen.