prot · GT0979 · 2006-02-24 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för . Talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet den 1 mars30 juni. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle forsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet Talmannen meddelade att skulle fortsätta som suppleant i socialförsäkringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet under sjukledighet. Talmannen förklarade vald den 1 mars30 juni till suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:245 Till Interpellation 2005/06:245 av () Statens ansvar vid översvämningskatastrofer Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att Försvarsdepartementet tagit över denna samt ytterligare en interpellation från Samhällsbyggnadsdepartementet, sammantaget med att statsrådet befinner sig på tjänsteresa utomlands vid nästa tillfälle för att besvara interpellationer. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef Interpellation 2005/06:246 Till Interpellation 2005/06:246 av () Skydd mot översvämning av Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att Försvarsdepartementet tagit över denna samt ytterligare en interpellation från Samhällsbyggnadsdepartementet, sammantaget med att statsrådet befinner sig på tjänsteresa utomlands vid nästa tillfälle för att besvara interpellationer. Försvarsdepartementet uppdrag och rättschef Interpellation 2005/06:252 Till Interpellation 2005/06:252 av () Turism för funktionshindrade Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:253 Till Interpellation 2005/06:253 av () Nordisk grannlands-tv Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellanten ej kunde den tid jag föreslog. Interpellation 2005/06:254 Till Interpellation 2005/06:254 av () Internflyktingars situation och rättigheter Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokat engagemang i (). Interpellation 2005/06:258 Till Interpellation 2005/06:258 av () Spelmissbruk Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det var fullt i kammaren vid det tidigare föreslagna datumet för interpellationssvar. Interpellation 2005/06:261 Till Interpellation 2005/06:261 av () Tillgång till rehabilitering Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det var fullt i kammaren vid tidigare interpellationstillfälle. Interpellation 2005/06:264 Till Interpellation 2005/06:264 av Per () Sjukförsäkringen Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det var fullt i kammaren vid tidigare interpellationstillfälle. Interpellation 2005/06:269 Till Interpellation 2005/06:269 av () Fågelinfluensan Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. Interpellation 2005/06:272 Till Interpellation 2005/06:272 av () Kvinnor som söker sjukvård Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 5 § Svar på interpellation 2005/06:255 om Guantánamofångarnas rättigheter 1 Utrikesminister (): har frågat mig om jag avser att kräva av att Guantánamobasen och andra fängelser stängs, att de som spärrats in på Guantánamobasen och i andra fängelser får veta vad de anklagats för och att de mot vilka konkreta anklagelser riktats ställs inför rätta och att de mot vilka konkreta anklagelser inte riktats friges samt att Guantánamobasen och andra fängelser av samma art inspekteras av internationella observatörer. Låt mig inledningsvis påminna om att jag besvarat frågor och interpellationer om situationen på och hur vi agerat på svensk sida. Detta skedde som svar på en interpellation av . Eftersom en svensk medborgare var bland de första att föras till hade mycket tidigt anledning att ta kontakt och diskutera situationen på med företrädare för den amerikanska administrationen. Vi framförde klart och tydligt uppfattning att det enligt folkrätten enbart finns två grunder att frihetsberöva någon i en situation som den som de fängslade befann sig i: Antingen ska de behandlas som krigsfångar eller som civila, som gripits i samband med en väpnad konflikt, och i båda fallen behandlas enligt . Om de är att betrakta som civila misstänkta för brott, ska de behandlas i enlighet med det regelsystem på fri- och rättighetsområdet som då blir tillämpligt. Vi deklarerade också att det enligt svensk uppfattning var oacceptabelt att de frihetsberövade förlorat sina rättssäkerhetsgarantier genom att valt att klassificera de frihetsberövade som fiendekombattanter. Eftersom den svenske fången inte klassificerades som en krigsfånge enligt och några anklagelser inte heller framfördes var det regeringens uppfattning att han hölls frihetsberövad i strid med internationell rätt. Mot den bakgrunden krävde vi att han skulle friges. Denna inställning gällde naturligtvis även alla andra på basen som befann sig i samma situation som svensken. Efter ett utslag i 2004 har numera även utländska medborgare, som tillfångatagits utomlands och sitter frihetsberövade på , rätt att få lagligheten av sitt förvarstagande prövat i amerikanska civila domstolar. Ett flertal sådana processer pågår . Låt mig än en gång understryka att är ett av de länder som tidigt och tydligast offentligt givit uttryck för vad vi tycker när det gäller situationen på och fångarnas rättsliga status. Vi har mycket aktivt drivit frågan gentemot de amerikanska myndigheterna. De svenska synpunkterna har framförts vid så gott som varje tillfälle som vi träffat representanter för den amerikanska administrationen, inklusive av mig själv och flera andra statsråd. Statsministern tog själv upp det svenska ärendet vid sitt möte med president . I sammanhanget får vi inte heller glömma bort att det även i pågår en intensiv debatt i ämnet. Förutom i samband med bilaterala kontakter diskuteras och relaterade frågor inom EU och i samband med EU-kontakter med amerikanerna. Detta skedde senast i samband med att det amerikanska rättschef var inbjuden till ett möte i med EU:s rättschefer. När det gäller själva Guantánamobasen så är den belägen på mark som enligt ett avtal hyr av . Den centrala frågan är inte om stänger basen eller ej, utan hur den används och vad som händer med dem som sitter frihetsberövade på basen. De bör antingen friges eller åtalas och därmed få sin sak prövad i domstol. Regeringen delar den uppfattning som bland annat den tyska regeringschefen gett uttryck för, nämligen att fånglägret måste avvecklas. Jag vill slutligen beröra frågan om internationella observatörer. , , har sedan början haft tillträde till och gör regelbundna besök på basen och samtalar med fångarna. I enlighet med är deras rapporter inte offentliga utan synpunkter på förhållandena förmedlas enbart till amerikanerna. Utöver detta har ett antal av FN:s specialrapportörer för mänskliga rättigheter, i enlighet med sina mandat, begärt tillträde till för att utreda situationen på basen. har ställt upp särskilda villkor för ett besök på ; bland annat har man inte accepterat att rapportörerna får tala med fångarna enskilt. Denna inskränkning har rapportörerna inte accepterat utan i stället har man valt att publicera en preliminär rapport, vilken offentliggjorts. stöder starkt FN-rapportörernas arbete och oberoende samt anser självklart att bör ge rapportörerna fullt tillträde till Guantánamobasen. Vi ställer oss också bakom rapportörernas krav på frigivning av fångarna alternativt att de ska ställas inför rätta. Detta är också krav som drivit gentemot . Talmannen konstaterade att interpellanten inte var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 6 § Svar på interpellation 2005/06:234 om finskspråkiga radiosändningar 2 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för den sverigefinska minoritetens möjligheter att lyssna på finskspråkiga sändningar. har vidtagit långtgående åtgärder för att värna de nationella minoriteterna i vårt land. Samiska, finska, meänkieli, chib och jiddisch har status som minoritetsspråk. En särskild minoritetspolitik inrättades året därpå och regeringens insatser för att skydda de nationella minoriteterna och stödja minoritetsspråken spänner över områden såsom utbildning, kultur, demokrati samt icke-diskriminering. Av sändningstillstånd framgår att företaget ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen och att insatser på detta område ska öka . Av sändningstillståndet framgår också att minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en särställning. Frågan om sändningar av den finskspråkiga kanalen kräver ett klargörande. När det gäller valet att lägga delar av de finskspråkiga sändningarna i det digitala DAB-nätet så är det helt och hållet eget beslut och inte något som regering och riksdag ålagt bolaget. Regeringen har i propositionen inför innevarande tillståndsperiod pekat på risken med att lägga en del av de finska sändningarna i DAB-nätet då det försvårar tillgängligheten till programmen. Av sändningstillståndet till framgår också, mot bakgrund av regeringens påpekande, att företaget ska vidta särskilda åtgärder för att säkerställa en ökad tillgänglighet för just den finska språkgruppen. Som bekant har haft mycket få lyssnare och de mottagare som krävs för att ta del av sändningarna har varit dyra och bara sålts i ett mycket litet antal. Det är ett viktigt ansvar för de tre public service-bolagen att göra tv- och radioprogram tillgängliga för grupper som tillhör språkliga och etniska minoriteter. Denna bedömning har inte ändrats av regeringens skrivelse om den digitala radiotekniken. Regeringen kommer att ta upp frågan om public service-bolagens ansvar för språkliga och etniska minoriteter i den proposition med förslag om nya villkor för public service-bolagen som lämnas till . 3 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Själva frågan handlar om hur man ska kunna säkerställa att finska lyssnare, med hänsyn till den lagstiftning om nationella minoriteter som finns, även ska kunna ta del av ett programutbud på finska. Det är synd att det ofta blir en teknikdiskussion i stället för en innehålls- och lyssnardiskussion. Man talar om DAB- och FM-nätet och så vidare. Som politiker är det ibland svårt att greppa området. Det blir en fråga om teknik. Jag menar att politiker ska vara teknikneutrala. Det är utgångspunkten. Men här finns en intressant frågeställning med tanke på den lagstiftning som finns. Exempelvis har man i Styrelsen för psykologiskt försvar belyst mediesituationen för nationella minoriteter. Det gäller just lagstiftningen och ratificeringen av , där man i artikel 9 tydligt säger att just mediebilden är väldigt viktig för de nationella minoriteterna. Där lyfter man fram frågan om det till och med ska finnas en radiokanal för nationella minoriteter, eller om man ska ha en annan typ av lösning. Den fråga som har väckts med anledning av skrivelsen, och som jag tycker är primär och intressant, är: Är redan skrivelsen i sig ett vägval, oavsett vilken proposition som regeringen lägger fram ? Vad är regeringens intentioner? Man måste vara medveten om att tekniken kan vara både en möjlighet och ett hinder. Frågan är: Kommer ett vägval att göras i och med skrivelsen? Det finns en stor oro bland de finska lyssnarna. Man upplever att frågan hänger i luften, och man vill veta när vägvalet sker. Det är viktigt att komma ihåg den lagstiftning som gjordes 1999. När man gjorde en genomlysning utifrån konventioner kunde man konstatera att hade kommit en bra bit på väg just i den här frågan, även om har fått kritik på andra områden när det gäller tillämpningen av lagstiftningen om nationella minoriteter. Men just i det här avseendet har man fått en del beröm. Det är viktigt att fundera över konsumentperspektivet. Och självfallet hamnar man i en teknikdiskussion om säger att FM-nätet inte medger ytterligare utbyggnad. Det är jag medveten om. Men vad är regeringens inställning , och vad innebär beslutet om skrivelsen? Sker vägvalet nu? Finns det en möjlighet att garantera att lyssnarna även ska kunna ta del av utbudet? I det här fallet diskuterar man framför allt Sisuradio. Det är också den diskussionen som har föranlett min interpellation. Det är ju den kanal som sänds genom DAB, förutom genom IP-nätet. Innebär skrivelsen att Sisuradio kommer att läggas ned? Det är en viktig och väsentlig frågeställning. I övrigt kan jag konstatera att radion har särskilda utmaningar. Det går inte utan vidare att jämföra detta med frågan om digital-tv. Det finns ett krav från lyssnaren på att vara mobil och transportabel. Man ska kunna ta emot sändningar oavsett om man sitter i fritidsbåten, ligger i hängmattan, sitter på en badstrand eller är på jobbet. Tillgängligheten är ju en utmaning för radion. Men min fråga är alltså: Vad innebär skrivelsen? 4 (): Jag ville vara med i den här debatten, för detta är frågor som intresserar mig mycket. Visst är det eget beslut att ska sända i DAB-radion, men vi ska inte glömma bort att det är vi här som har gett möjligheten att sända de finska programmen i DAB även om det nu har kommit ett annat beslut. Men det handlar ju också om tillgänglighet för minoriteterna. I det här fallet gäller frågan Sisuradion. Min grundsyn är att vi behöver public service. Public service är viktig i vårt land. Dess stora uppgift finns på det här området. Det gäller tillgänglighet för minoriteterna, och där är de finska sändningarna, av typen Sisuradio, särskilt viktiga. Jag har suttit med både i och i Public service-utredningen. Där har frågor om minoriteterna varit högt uppe på dagordningen. I utredningen har vi sagt att minoriteterna i fortsättningen ska vara ett prioriterat område för public service i fortsättningen. Vi vill se en fortsatt förbättring för minoriteterna. Det kan ske på olika sätt. Det kan handla om förändrade sändningstider. Det kan också handla om att bättre utnyttja den digitala tekniken och om att använda webben på ett bättre sätt. Man kan ha olika synpunkter på DAB-frågan. Kulturministern har gett besked, och jag tror att det är bra för hela branschen att man har fått ett besked. Men DAB hade också sina fördelar. Att kunde utöka sin sändningstid i förhållande till vad man kunde i FM-nätet är ett exempel på det. Det finns också andra kanaler som det inte finns plats för i FM-nätet, som sade. Det är ju en fråga om frekvenser. Det uppstår ett problem, och man kan undra vad som kommer att hända med de finska sändningarna om de nu ska tillbaka till FM-bandet igen. Var ska de in någonstans, i vilken kanal ska de sändas och hur mycket tid kan de få? Det viktigaste är trots allt innehållet. Vi kan diskutera mycket om teknik. Men när det gäller public service är programinnehåll viktigare än själva tekniken. 5 Utbildnings- och kulturminister (): För mig och för Socialdemokraterna är det oerhört viktigt att våra minoriteter har ett bra utbud av kultur, nyheter och samhällsinformation på minoritetsspråken. Vi har värnat det, och vi kommer att fortsätta att värna det. I själva verket är detta för mig ett av de viktiga skälen till att public service är så viktigt. Det här är grupper som inte kan få sina intressen tillgodosedda inom ramen för en privat organisation av radioverksamheten i . Det vill jag gärna slå fast inledningsvis. Jag konstaterar att i sitt anförande sade saker som är ungefär desamma som jag nu sade. I det nuvarande sändningstillståndet för står klart skrivet att man ska öka sina åtaganden på minoritetsspråken genom hela avtalsperioden. har själv valt, och det är inget som kommer härifrån eller från regeringen, att förlägga en del av de finska sändningarna i DAB-nätet trots att det nästan inte når någon alls och trots att nästan inga finskspråkiga människor äger en DAB-radioapparat. Det är ett sätt att skapa mer utrymme för mer program, eftersom ju FM-bandet är fullt. Det är fullt beroende på att som kulturminister delade ut allt tillgängligt utrymme som fanns till privatradiostationerna, till hitkanalerna, med väldigt långa sändningstillstånd. Det är vad som gör att det nu är fullt. frågar mig: Vad innebär det nu att regeringen har lämnat en skrivelse till med besked i DAB-frågan? Jag ser inte riktigt vad det skulle innebära i den här frågan. Vill fortsätta att sända finskspråkig radio på DAB är de fria att göra att göra det. Det är inget som vi varken förbjuder eller påbjuder, utan det är eget beslut. Om de tycker att detta har varit framgångsrikt och värt pengarna kan de fortsätta; tycker de att det har varit en flopp kan de sluta. Det är deras beslut. Det åtagande vi har lagt på är att de ska öka sina insatser för minoritetsspråken. Låt mig åter säga, och det är återigen med instämmande med , att man måste slå vakt om public service om man tycker att det är viktiga frågor. vill att public service inte ska finnas på det sätt som vi känner det nu varken vad gäller tv eller vad gäller radio. Där är och med på samma linje som alla andra riksdagspartier. Där är det och i viss mån som skiljer ut sig med en helt annan linje. Min fråga är mycket enkel. Hur ska de finskspråkiga och meänkielitalarna få sitt tillgodosett om inte finns och public service tas bort, eftersom public service ju snedvrider konkurrensen? Konkurrensen och de privata operatörernas intresse är viktigare än de intressen som för kristdemokrater och socialdemokrater dominerar perspektivet när vi bestämmer hur vi vill ha radioverksamheten i . Kan ni reda ut hur det ska gå till att i det radiolandskap som vill ha åstadkomma bra kultur, bra samhällsinformation på till exempel finska, meänkieli och andra minoritetsspråk? Det skulle jag väldigt gärna vilja höra. 6 (): Det här ämnet engagerar så oerhört mycket att det till och med är svårt att hålla talartiden. Jag ska försöka att prata än fortare för att hinna säga vad jag tänkte säga här . Statsrådet kan välja att göra detta till en debatt om mediepolitik. Statsrådet är väl införstått med vilka förslag som har lagt fram både i motionerna om de nationella minoriteterna och i den mediepolitiska motionen. För att spara min tid tänker jag inte gå in i en debatt annat än att påminna om att vad gäller finansieringen har ett helt annat förslag som också är fristående från politiken, så att inte politiken kommer in och påverkar utbudet genom finansieringen, genom fristående fonder etcetera. Detta vet statsrådet mycket väl om. Det som jag menar är viktigt är att det just nu finns en pågående behandling om en skrivelse. I skrivelsen säger regeringen att fortsättningen om exempelvis de frågor som handlar om nationella minoriteter kommer att behandlas i public service-propositionen. Jag vill veta på vilket sätt frågorna hänger ihop om vägvalet sker . Det tycker jag ska stå i fokus. I både Minoritetsmedierochminoritetsmediepolitik i , som Styrelsen för psykologiskt försvar tog fram, och i regeringens utredning Rätten till mitt språk förstärkt minoritetsskydd, som handlar om nationella minoriteter behandlas mediepolitiken. Den finsktalande publiken i uppgår enligt Ruab till 469 000 personer varav har lyssnat . Enligt Ruab är det av lyssnarna som lyssnar genom Internet. I och med att detta är den största nationella minoritetsgruppen i är det viktigt att fundera över det. På något sätt ska man och också statsrådet ställa sig frågan: Varför oroar skrivelsen så många av de finsktalande lyssnarna? Man känner oro för vad som komma skall. Det är självfallet upp till SR att välja teknikform. Jag inledde med att säga att politiken ska förhålla sig teknikneutral. Men regeringen har lagt fram en skrivelse och ska återkomma med en proposition. Det är viktigt att känna av vilka vägval regeringen gör. Det är vad vi har att förhålla oss till just . Det är viktigt att lyfta fram detta och möjligheten att mobilt kunna lyssna. Men frågan handlar inte bara om nationella minoriteter. Den andra stora fråga som också diskuteras är tillgängligheten för exempelvis funktionshindrade som har olika begränsningar. Där vet vi också att kvaliteten i sändningar är oerhört väsentlig och viktig. Jag vill återkomma till frågan som jag inte fick svar på. På vilket sätt kommer skrivelsen i sig att påverka fortsättningen och propositionen om public service? Görs vägvalet nu? Kommer det i realiteten att innebära begränsningar för de nationella minoriteterna? Det är grundfrågeställningen . 7 (): Först vill jag säga något som frekvensfrågan igen. Den tycker jag att vi ska ta på stort allvar och kanske inte i första hand gå tillbaka till tid. Det kan inte vara så att kulturministern menar att hela FM-nätet bara ska vara till för . Det är en resursfråga. Jag har studerat frekvensfrågan en hel del. Det finns saker att göra. Frågan är om det inte skulle utredas på allvar vad vi kan göra med FM-nätet . Jag vill ta upp möjligheten att sända också i det marksända digital-tv-nätet, eftersom vi har fått det svar som vi har fått. Här finns en möjlighet att vara med i ett samarbete med och att sända ut de digitala kanalerna i det marksända digital-tv-nätet. Jag skulle vilja veta hur ministern ser på det och var frågan ligger . Inför public service-propositionen som kommer om ungefär en månad har minoritetssändningarna fått hög aktualitet, också med tanke på det DAB-beslut som har fattats. Det ska bli väldigt intressant att få ta del av förslagen från kulturministern när det gäller public service-propositionen och de här frågorna. 8 Utbildnings- och kulturminister (): talade väldigt fort och lyckades därmed hålla talartiden. Men hon lyckades ändå säga väldigt mycket om andra saker än det som jag tycker är huvudfrågan. För att inte gå i samma fälla ska jag inleda med att svara på enda fråga till mig. Mitt svar på frågan om vad public service-propositionen kommer att säga om minoritetsspråken är så här: Den propositionen kommer till . Då kan vi diskutera den ordentligt. Jag brukar inte ta det i förskott. Det är ett enkelt knep att ställa frågan: Vad kommer du att säga ? Jag ska göra ett undantag och säga följande. Jag kommer inte att stå bakom en proposition med sänkta ambitioner på minoritetsspråksområdet. Min inriktning är att vi ska fortsätta att höja ambitionerna. Det är mitt svar klart och tydligt, kort och koncist. vill jag återgå till den fråga som jag tycker är huvudfrågan. Jag beklagar att inte ville berätta vad ville åstadkomma minoritetsspråksmässigt med sin konstiga radiopolitik som innebär att försvinner. I stället säger att det står att läsa i något dokument. Det står att läsa här och det står att läsa där, och det vet ministern så det ska jag inte ta tid med, säger hon. Men vi har ju en läktare med åskådare! Vi har ju finskspråkiga människor runtom i som är intresserade av detta. Varför hemlighålla för dem vad politiken går ut på och i stället säga att ministern säkert känner till detta? Ja, jag känner till det. Och jag säger som jag uppfattar det: Det här kommer att försvinna. kanal kommer inte att vilja sända på finska. Det tror jag inte att de andra kommersiella kanalerna vill göra heller. Om försvinner så kommer den enda garanten för finskspråkiga sändningar som finns att försvinna. Vår möjlighet att påverka detta kommer att försvinna. Det är därför är så ensamt och isolerat tillsammans med det andra utkantspartiet, , när hela det hela övriga politiska fältet har en gemensam uppfattning om att vi ska slå vakt om public service. Det var senast nu manifesterat av , som inleder hela sitt anförande med ett fundamentalt fastslående av den principen. Där mäler sig ur. Jag tycker att har en redovisningsskyldighet inför läktaren, inför protokollet och inför de finskspråkiga människorna i . Ni måste reda ut hur detta ska gå till. Vad kommer det att innebära? Det räcker inte med att säga att jag har fel.