prot · GT0974 · 2006-02-16 00:00:00 — På den regionala nivån ska man alltså kunna sluta avtal som innebär att man ger uppgifter till staten, alltså till den överordnade nivån. Då har man naturligtvis byggt ett helt annat system. Då har man upphävt den nationella suveräniteten helt och hållet. Jag ifrågasätter om detta praktiskt låter sig göras. Det andra jag ifrågasätter är om det är lämpligt att göra det. Men en av mina poänger i det här sammanhanget är att historiskt sett har suveränitet på den nationella nivån, och den historien låter sig inte skrivas om. Att och andra stater har en annan struktur, där den formella suveräniteten inte ligger på den federala nivån utan på delstatsnivå och där delstaterna åtminstone i formell mening har delegerat makten till den federala nivån, kommer som sagt ur historiska förhållanden och är inte något som man kan införa. Vi förlorade möjligheten till samhällsmodell , skulle jag vilja påstå. 20 () replik: Där ser man vilken bild ägnar sig åt. Han tittar bakåt. Jag söker framåt och försöker hitta vägar att kunna förnya vårt statsskick för att kunna möta en ny värld, en global miljö, där vi är en aktiv partner, där vi fogar det lokala till det globala och där vi skapar strukturer som gör det möjligt för människor att känna att de har makt att förfoga över sina egna frågor. Problemet med är att han inte vill se att det finns en möjlighet att bygga på det sättet. Det är naturligtvis så att olika nivåer kan ha olika uppdrag, och de olika nivåerna måste naturligtvis utifrån sitt uppdrag också kunna komma överens med någon annan. Så gör vi ju i ärlighetens namn, . kan kommuner komma överens om att gå samman och skapa en ny struktur eller så kan de komma överens om att lägga över frågor till landsting. Varför skulle det vara omöjligt för regionerna att komma överens med staten? Vi kommer ju från sida överens med EU om vad EU får göra, lämnar över uppdrag och skriver någon form av avtal. Varför skulle vi inte kunna jobba på det sättet även med vår svenska grundlag? Om man vill så kan man nog se, . Och jag är övertygad om att du har möjlighet att göra det, men viljan verkar saknas. Men röstar du rätt kanske vi får möjligheter att fortsätta den analysen och den diskussionen. 21 (): Någon har glömt en mycket vacker penna i talarstolen. Det är inte det intressantaste som jag ska säga. Men det kanske ändå inte är så långt därifrån, och det är av en anledning: Det här betänkandet behandlar i huvudsak frågor som redan är behandlade. De är redan behandlade i utskottet, har redan fått sin kammardebatt, har redan diskuterats under den här mandatperioden och har därför hänförts till det som i det här betänkandet kallas för övriga motionsförslag behandlade i förenklad ordning. Detta gäller också den intressanta frågan om monarkin som bland annat uppehållit sig vid. De miljöpartistiska ståndpunkterna om monarkin har tagits upp och diskuterats när KU har haft sina betänkanden om frågan. är det tänkt att motionerna ska behandlas i förenklad ordning. Och även om jag har haft mina dubier om det sättet att hantera riksdagsmotioner, anpassar jag mig efter det och lyfter inte fram denna fråga . Det finns dock några frågor i betänkandet som jag vill diskutera. Det är några frågor som kanske till viss del också är vid sidan om kammardebatten eftersom det just nu sitter två utredningar som till stor del berör författningsfrågor: , som handlar om var makten ska fördelas inom , och , som handlar om hur våra grundlagar ska se ut. Men jag vill ändå orda något om detta. Först vill jag säga något om den fråga som finns under punkt 2 i betänkandet, rätten att inneha förtroendeuppdrag. Här kan jag bara konstatera det som jag förutsätter att en del av kammarkamraterna och utskottskamraterna har konstaterat före mig, att vi tillstyrker en av de inkomna motionerna och gör ett tillkännagivande av en motion med som första namn. Anledningen till att vi gör detta är att vi gemensamt har upptäckt, på initiativ av , att det är något oklart hur man reglerar rätten för människor att inneha ett politiskt förtroendeuppdrag. Det kan så klart skapa problem. Vi ser att av dem som innehar förtroendeuppdrag är en mycket stor del personer som har ganska lätt att ta ledigt från sina arbeten för att arbeta politiskt. Man kanske jobbar inom den offentliga sektorn med en arbetsgivare som tillåter att man är borta någon dag för ett nämnduppdrag eller så. Man kanske har ett litet eget företag där man styr sin verksamhet själv. Men personer arbetandes inom större företag, personer som kanske inte alltid har den bästa kontakten med sin arbetsgivare, personer som driver rätt stora verksamheter själva, är egna småföretagare med flera anställda har svårare att engagera sig politiskt och därför i slutändan också att ha ett förtroendeuppdrag. Vi måste titta på hur vi kan göra det enkelt för människor så att de faktiskt har möjlighet att engagera sig politiskt och få förtroendeuppdrag. Det är en av bakgrunderna, vad jag förstår, till det motionsyrkande som vi här tillstyrker. En annan fråga som lyfts upp under punkt 3 i betänkandet handlar om avskaffandet av kravet på svenskt medborgarskap. är det på en rad områden ett krav för att få en tjänst att man är svensk medborgare. Enligt min uppfattning är det av högsta vikt för delaktigheten och deltagandet i det svenska samhället att alla som bor här och alla som permanent har möjlighet att bo här faktiskt också får delta i samhällsutvecklingen. vill vi därför koppla medborgarskapet helt till folkbokföringen. Vi vill att alla människor som befinner sig här ska ha samma rättigheter, samma möjligheter och samma rätt att delta i demokratin. Ett steg dit är att avskaffa dessa krav på svenskt medborgarskap som finns för olika befattningar. Detta lyfter vi fram i reservation 2, som jag härmed yrkar bifall till. Avslutningsvis: Rörande den diskussion som precis förevar om reservation nr 1 i betänkandet har jag, som jag tidigare upprepat, stor sympati för det resonemang som för. Bakom ordet federalism döljer sig uppenbarligen en vanlig grön decentralism, att makt ska vara på så låg nivå i samhället som möjligt, att de beslut som fattas ska fattas av dem som faktiskt berörs av besluten, att makt som ligger på den nationella nivån ska decentraliseras ut till regionerna och ut till kommunerna och att besluten bör fattas där. Jag har stor sympati för det, och jag vet att våra representanter i de utredningar som jag inledningsvis nämnde kommer att föra en sådan linje och arbeta för att utvecklas på ett sådant sätt att vi får en decentralistisk samhällsstruktur. Jag väljer att inte reservera mig och inte heller stödja reservation, men sympati för tankarna i den har jag även om jag inte benämner dem federalism, som för tankarna till ett visst styrelseskick. 22 () replik: Jag begärde replik bara för att förtydliga en sak. tog upp reservation nr 2 om avskaffande av krav på svenskt medborgarskap. Från sida delar vi i allt väsentligt det som framförs i den reservationen. Dock har vi den här gången valt att inte reservera oss med hänvisning till den beredning som fortfarande pågår i . Vi brukar göra så att så länge vi har rimligt stort hopp om att en beredning faktiskt ska leda fram till ett bra resultat i form av ett förslag till så avstår vi från att reservera oss. För tydlighetens skull vill jag dock säga att i sak är vi ense med i allt väsentligt på denna punkt. 23 () replik: Det är alltid positivt när någon är ense med en miljöpartist och med ståndpunkter, så jag har väl inte så mycket att erinra mer än det att den utredning som förevarit arbetet med att ta bort kravet på medborgarskap för vissa tjänster och vissa uppdrag, betänkandet från Kommittén om medborgarskapskrav, har en gång beretts i , och förslag har lagts fram. Därför hyser jag farhågor om att de övriga förslag som i det sammanhanget inte lades fram till inte kommer att genomföras om inte återigen påpekar att man inte vill ha dessa krav på medborgarskap. Jag kan möjligen lugnas senare av den socialdemokratiska ledamoten i debatten man kan ju alltid hoppas men jag tror att det vore positivt med ett tillkännagivande till regeringen där vi tydliggör att också de övriga förslagen som Kommittén om medborgarskapskrav lade fram ska genomföras, så att människor som bor i ska ha rätt att inneha också tillsättningar och uppdrag som är förbehållna dem med svenskt medborgarskap. 24 (): Jag vill börja med att hälsa välkommen i KU:s glada debattgäng här i kammaren. Det var första gången som deltog, och det tycker jag var trevligt. Jag kan därefter genast något lugna , hoppas jag, på punkten om kravet på avskaffande av krav på medborgarskap. Det är riktigt redovisat såsom och anförde. För att förvissa mig om att frågan inte har lagts undan någonstans fick jag bekräftat vid kontakter som jag tog, att det stämmer, det som står i betänkande. Delar av utredningens förslag har ju beslutat om redan, och de återstående delarna som vi har sett återkommer. Men det konstateras också att det finns grundlagsfrågor som bör beredas. Även om inte direktiven till innehåller ett direkt uppdrag att göra det så har det skett en överenskommelse med utredningen om att de frågorna kommer att hamna i beredning. Jag hoppas att är lite lugnad på den punkten. Med det är också utskottets ställningstagande korrekt. Då var det sagt! När man kommer in så här på slutet är det ju mycket som redan är diskuterat och också redogjort för. Jag vill bara helt kort säga att när det gäller frågan om rätten att inneha förtroendeuppdrag så har ett enigt utskott ställt sig bakom det tillkännagivandet. Vi tror att det finns frågor omkring det som behöver tittas ytterligare på. Det är också en ganska komplex fråga som kanske innehåller någon grundlagsfråga, men även andra lagstiftningar kan vara berörda, och det skriver också utskottet i sitt betänkande. Regeringen får då i uppdrag att på lämpligt sätt utreda det. Det är alltså ett enigt utskott. Jag ska kommentera ytterligare några frågor. reservation, som har rubriken statsskick och som så energiskt redogjorde för, innehåller ju ändå centerfrågor som vi känner igen år med lite olika tyngdpunkt. I den reservationen ryms väldigt kända centerkrav. Det handlar om kompetenskatalog kompletterad med nationell lagstiftning, regionernas traktaträtt och en rad sådana frågor. Utskottet säger att de här frågorna bereds i . Det här är diskussioner som ryms inom ramen för det vida och breda direktiv som utredningen har. Men det måste också sägas helt klart det har sagts ifrån talarstolen från socialdemokratiska debattörer också att vi inte har den hela och fulla klarheten alla gånger över vad avser. argumenterar också på så sätt i sin reservation att varken eller enligt sina direktiv på allvar får göra upp med enhetsstaten. Det där är ju en formulering som jag känner mig väldigt främmande för. Utredningarna bör enligt få tilläggsdirektiv som ger dem ett bredare mandat att stöpa om regeringsformen. Det är alltså formuleringar som vi för vår del över huvud taget inte kan ställa upp på. Vi ska inte upprepa förra årets författningsdebatt, då och hade en lång diskussion om enhetsstaten och den svenska författningen i det perspektivet. Vi ska inte upprepa det. sade att han hade gjort en tolkning som sade att det här inte handlar om någonting annat än decentralisering. Ja, men handlar det om decentralisering blott och bart, så kalla det för det då, och tala om det, så kan vi kanske lättare gå in i en debatt i frågan. Men här ryms det förmodligen en del som vi inte helt och fullt har fått klarhet i. Så måste det ju vara när inte ens av sina alliansbröder och -systrar får stöd för reservationen. Det måste väl i så fall vara det här kravet på att stöpa om grundlagen och statsskicket som gör att skiljer sig från den övriga alliansen. För mig är det faktiskt svårt att än så länge se annat än att federala statsskick med en uppgörelse med enhetsstaten en gång för alla skulle skapa ett ja, ett författningspolitiskt kaos. Det har ju alltid ansetts i den traditionen lever vi väl att vi strävar efter största möjliga enighet mellan partierna när överenskommelser om författningsregler ska göras. Herr talman, om den inställningen fortfarande får råda så kan jag lugnt hoppas att federalistiska statsskick inte lurar runt hörnet i en alltför nära framtid i varje fall. Med hänvisning till såväl som arbete avslår vi en rad motionskrav. Det finns det har vi hört en samlad alliansreservation om stärkt grundlagsskydd för äganderätten. Jag tycker att det är bra om vi kan få en diskussion, en bred, principiell, kanske ideologisk, diskussion om äganderätten. Den kan också rymmas inom beredningsområde. Vi har också sagt att frågorna bereds där, om man så önskar. Men jag vill hävda att vi har ett starkt skydd i vår svenska grundlag för äganderätten. Den finns i 2 kap. 18 §. Där finns det klart uttryckt. Det handlar inte bara om det allmännas intressen, som sade, utan det handlar om angelägna allmänna intressen. Det är kopplat till ersättningskrav som finns reglerade under många olika lagstiftningar. Jag har förstått när jag har läst igenom reservationerna och motionerna att det i väldigt stor utsträckning handlar om att man vill att ersättningskraven ska finnas tydligare markerade redan i grundlagen. Som det är formulerat i grundlagen är det ett minimikrav när det gäller ersättningsreglerna. Sedan tillkommer det i de andra lagarna. Just nu sker en översyn av expropriationslagen jag hörde från bostadsutskottet att man ska göra en översyn. Jag har till och med direktiven för den med mig. Vi ska alltså inte föregripa det arbete som pågår. Den förenklade ordningen, som är välkänd av kammaren, har utskottet begagnat sig av, och det innebär att många av ställningstagandena är redovisade tidigare. Jag ser att min talartid håller på att rinna ut. Jag hade gärna velat ha en liten vända om monarkin, och jag utgår nästan från att kommer att ta upp den frågan i en replik. Han brukar ju beklaga sig över att vi har för lite debatt kring den; han har till och med sagt att vi undviker frågan. Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 25 () replik: Jag hade inte tänkt begära replik, men när jag nu blev så tydligt apostroferad är det naturligt att fråga om Socialdemokraterna tycker att det vore intressant att få den fulla bilden av hur en federal struktur för skulle se ut. Varför inte ge mandat till och att forma en sådan struktur som skulle innebära att vi hade möjligheter att föra den diskussionen under ordnade former? Socialdemokraterna och säger att det ju är decentralisering. Problemet med decentralisering, herr talman, är att någon lämnar ifrån sig makt, men den som gjort det kan genast ta tillbaka den om man inte är riktigt nöjd. Vi har sett åtskilliga sådana exempel. Vi talar ofta om ifall ska ha ett flernivåstyre, där man trots allt styr från ovan, eller ifall vi ska ha en verklig flernivådemokrati där makt och befogenheter följer varandra hand i hand och där människor har möjlighet att verkligen styra över det egna rummet. Vi förespråkar och vill utveckla den senare modellen. Låt mig kort säga något om äganderätten. Jag förstår att Socialdemokraterna tycker att den är tillräckligt skyddad, men vi ser att den angripits på ett ganska enkelt sätt där man inte behöver precisera vad de angelägna allmänna intressena är för något. Vi konstaterar att den utredning som skulle granska ersättningsanspråken, och som utlovades när tidigare tog beslut om det, borde ha varit klar eller till och med tidigare. Den har dock inte kommit. Intresset från regeringens sida för att göra något på det området tycker vi är alldeles för svagt. Därför vill vi se ett tydligt uppdrag om att stärka äganderätten i grundlagen. 26 () replik: Jag erinrar mig förra årets debatt där efterlyste en beskrivning från av den federalism som är förespråkare för. Den kom dock inte. Det enda som kommer är de vanliga flosklerna om nedifrån och upp och underifråndemokrati och så vidare. Dessa begrepp är väl kända för oss och finns i det demokratiska system som vi lever i. Dessutom har ett direkt uppdrag att titta på nivåerna, uppgiftsfördelningen och ansvarsfrågorna. Det är alltså klarlagt, och det behövs inte ett tilläggsdirektiv därvidlag. Om får stöd för sina tankar måste naturligtvis ta till sig diskussionen. Sedan finns det frågor som hopat sig och som vi faktiskt inte fått svar på. kanske kan svara på dem. Hur står sig de nationella rättigheterna och de enskildas förhållande till regionerna och kommunerna i en federalistisk stat av centermodell, där regionerna ska ha traktatsrätt, träffa uppgörelser och skriva egna förordningar inom sina kompetensområden? När det gäller traktaträtten och de angränsande staterna skulle jag även vilja fråga: Om regionen och de angränsande staterna hamnar i konflikt vem ska gå in och lösa den konflikten? Det finns alltså konkreta, praktiska frågor som vi funderat över och som aldrig fått svar från . I stället får vi dessa utrop om nivåer. är skyldig oss ett svar innan vi kan föra den här diskussionen så mycket längre. 27 () replik: har uppdraget att arbeta utifrån gällande grundlag och gällande struktur. Vi tycker att de bör få ett tydligt uppdrag att även jobba utifrån en annan modell. Vi vill inte låsa fast oss i dagens modell. Låt oss, herr talman, göra en federalistisk studieresa. Låt oss besöka en rad olika länder med federal struktur. Det finns inte bara en modell. Det finns många olika sätt att forma en federal struktur. Gemensamt för dem är att de har ett flernivåtänkande, en flernivådemokrati inte ett flernivåstyre där någon från ovan rattar och skruvar i de olika nivåerna utifrån eget tyckande, utan där man så att säga har en uppdelning. Traktaträtt, herr talman, är det en så himla knepig historia? Låt oss tänka på och , som alltmer växer samman och utvecklar en egen region uppe vid . Visst vore det väl bra om de där uppe kunde hitta sätt att komma fram på och träffa överenskommelser mellan regionerna? Visst vore det väl bra om regioner som och fick växa sig samman och vi inte låste fast oss eller lät hindra oss av att det nationella intresset ska gå före. Där kunde vi i stället ge makt och möjligheter inte över alla områden utan inom de tydligt fastlagda områden som vi kommit överens om är just den nivåns uppdrag att sköta. Vore det konstigt, herr talman? Jag tycker inte det. Låt oss pröva. Låt oss ta diskussionen. Socialdemokraterna har ju velat stoppa den diskussionen när man lagt locket på i och sagt att den inte har det mandatet att jobba med. Det beklagar vi, men vi kan ändra på det . 28 () replik: Vi vill naturligtvis inte bidra till att enhetsstaten stöps om. För oss har enhetsstaten ett värde; den är grundläggande för vår demokrati. Vi utgår också från att landets invånare, oavsett var de bor, ska ha likvärdiga villkor, rättigheter och skyldigheter. Vårt statsskick hindrar ju inte att regioner samarbetar även över landgränserna. Det sker också. Jag förstår faktiskt inte vad tror ska hända med en omstöpning av statsskickets grunder. 29 () replik: Man kan inte genast få igenom hela sitt partiprogram. Det vet jag. beror det på att det inte finns majoritet för de ståndpunkter man har eller så finns det inte pengar. Däremot hör det till ovanligheterna att man misslyckas för att man aktivt röstar emot sina egna förslag, vilket tyvärr Socialdemokraterna, de flesta av dem, gör när det gäller monarkin. Jag tror alltså att jag och egentligen är helt överens i den frågan. För visst är monarkin absurd, ? Den är fånig, och den är ur principiell synpunkt demokratiskt oacceptabel. Visst är det väl så? Om mot förmodan svarar nej på den frågan skulle jag i så fall vilja veta vilket annat ämbete vi åtminstone hypotetiskt kunde tänka oss att ändra så att det blev ärftlig succession till det. Tänk den tanken! Gruppledaren i den socialdemokratiska riksdagsgruppen? Vilket ämbete skulle man åtminstone hypotetiskt kunna tänka sig att göra ärftligt i en demokrati? Inget av dessa? Men varför då? Jag tycker att Socialdemokraterna behöver komma ut ur den monarkistiska garderoben och säga som det är, att ni är republikaner och att ni gärna skulle vilja rösta på reservation 5 . Jag inser att ni inte kommer att göra det, men säg åtminstone att ni skulle vilja rösta på den reservationen! 30 () replik: Min uppfattning, och den delar jag med många socialdemokrater, är att i en modern demokrati bör statschefen vara vald av folket. Men som väl känner till ansluter vi oss också till att det svenska statsskickets konstruktion är en konstitutionell monarki. Det är i sin tur resultatet av en politisk uppgörelse. Den uppgörelsen känner alla här i kammaren till. Vi upprepar det , behandlar vi motioner som kräver att monarkin ska avskaffas. Lika säkert kommer och deltar i den debatten han nämnde ju själv att detta är en käpphäst för honom. Vi har redogjort för denna politiska kompromiss. har också redogjort för den, för han kan och känner den väl. regeringsform förde med sig att man hade ingående överläggningar mellan partierna. I propositionen konstaterade statsrådet att kompromissens ståndpunkt hade vunnit mycket stark anslutning vid remissbehandlingen. Då menade statsrådet också att kungadömets bevarande var viktigt för att författningen skulle få stöd i och i folkopinionen. Socialdemokraterna har i sitt partiprogram inskrivet att vi vill verka för att monarkins arvsprincip avskaffas och införa republik, där statschefen ska väljas direkt eller indirekt av folket. Det finns det ett kongressutlåtande om. Men gör vi bedömningen att det breda folkliga politiska stöd som krävs för att förändra innebörden inte finns. 31 () replik: Apropå det sista som sade: En av våra uppgifter som folkvalda och politiker är naturligtvis att försöka övertyga så många som möjligt om våra ståndpunkter. Även om jag noterar vad nu sade tror jag att socialdemokratin skulle kunna göra lite mer i republikfrågan. Torekovkompromissen finns där. Visst, men innebär den typen av politiska överenskommelser att varje form av konstitutionell utveckling måste upphöra på just det området? Överenskommelsen är nu över . Tre av partier var inte med om den. Mitt parti var inte med för att vi inte ville eller inte fick, och de två andra satt inte i över huvud taget. måste vi faktiskt komma till en punkt då vi kan diskutera om vi ska gå vidare och ta ett nytt steg. Detta är ju inte skrivet i sten för århundraden framåt. Vad kan vara ett bättre tillfälle att titta på detta än just , som ju har i uppdrag att göra en bred översyn av regeringsformen? Är det inte ändå lite konstigt att regeringen, tyvärr med stöd från de flesta andra partier, uttryckligen skriver in i direktiven att utredningen inte får titta på detta med statsskicket? 32 () replik: Vi biträder inte uppfattningen att detta ska ingå i den översyn som görs av . Vi har kopplat diskussionen till det opinionsläge som råder för dagen. Vi bedriver opinionsbildning i många frågor. Många socialdemokrater gör det också i den här frågan. Det arbetet lär väl verka. Man kan inte påstå att det finns någon bred samhällsdebatt i den här frågan eller att det blåser någon stark opinionsvind. Det finns många frågor som är viktigare och angelägnare att ta itu med, som vi också driver. Några v-, mp-, s- och kanske fp-motioner i den här frågan hjälper till att hålla den vid liv här. Det finns naturligtvis utrymme för större debatter här och för all möjlig opinionsbildning. Men detta är vårt ställningstagande , och jag vet också att respekterar det. 33 (): All offentlig makt i utgår från folket. Så står det i grundlagen. Trots detta är den som står högst i rangordningen inte folkvald och kan heller inte avsättas. Det hade inte stört mig så mycket om denna person enbart var kung, men är denna person också statschef och står över talmannen, statsministern och de folkvalda.