prot · GT0979 · 2006-02-24 00:00:00 — För mig är depression som leder till självmord en mycket allvarlig psykiatrisk sjukdom, så jag tycker att psykiatrisamordnaren borde ha gjort något. Om nu inte psykiatrisamordnaren har prioriterat äldres psykiska ohälsa är det rimligt att lämna tilläggsdirektiv till psykiatrisamordnaren. Vi får väl se om vi får svar. Det kan inte vara så, , att varje gång vi diskuterar frågor om äldres situation eller äldres psykiska ohälsa så pratar du om förslag som ska komma. Det är gott nog, så att säga. Men det är samma planer som ni har prövat . Den nationella planen prövade ni 1998. Ändå är tillståndet i äldrevården så allvarligt att socialdemokratin behöver gå i opposition mot sin egen verklighet. Ni kanske borde söka några fler nya verktyg. Och ni kanske borde berätta för väljarna vad som händer. Är det så att ni nästa mandatperiod klarar att lyfta fram den psykiatriska vården för äldre? Är det så att ni lyckas få fram boendeplatser för äldre med psykisk ohälsa? Är det så att ni klarar att se till att människor i vårt land slipper oroa sig för att det inte finns ett boende för dem den dag de inte klarar sig själva, så att de slipper oroa sig för att bli fångar i sitt eget hem, vilket många upplever när de i princip har en vårdinrättning i sitt eget hem? När, , kommer en socialdemokratisk regering att ha sett till att den psykiatriska vården för äldre fungerar? 66 Statsrådet (): I den nationella utvecklingsplanen för äldreomsorgen som jag presenterar för och som är en proposition som innehåller satsningar för på äldreomsorgen kommer jag att ta upp flera frågor som är relevanta i det sammanhanget. Vi kanske ska vänta tills jag har lagt fram propositionen innan vi recenserar dess innehåll och jämför den med andra propositioner eller planer som har lagts fram tidigare. Jag återkommer gärna till den debatten, men jag tror att vi ska vänta tills vi har propositionen på bordet. Då kan och jag diskutera detta. Min bedömning är att en av de viktigaste frågorna att prioritera inom äldreomsorgen är insatser för de mest sjuka och dem med de största behoven. Vi har upprepade rapporter som visar att när äldreomsorgen fallerar handlar det just om de människor som har de största behoven. Det är min slutsats att när vi ska stärka äldreomsorgen är det också där vi ska satsa. Det handlar om insatser inom hemsjukvården, inom rehabilitering och insatser för dem som har mycket stora vård- och omsorgsbehov. Det är viktigt, tror jag, att vi inte bara ser äldres psykiska hälsa och risk för ohälsa som ett psykiatriskt problem. Ofta uppstår ohälsan ur situationer som kan vara relativt vanliga, till exempel kroppsliga sjukdomar eller den svåra kris man kan genomgå när man förlorar en nära anhörig, kanske sin livskamrat. Att få hjälp i det skedet är ofta det som kan förhindra att man går in i en kronisk depression. Därför är det viktigt, tror jag, att ha fokus på hela äldreomsorgen och inte bara på psykiatrin. Vi behöver naturligtvis också förstärkningar på psykiatrin. Jag har talat en del om det i mitt svar. Men jag tror att för den stora breda gruppen depression bland äldre är ju en folksjukdom handlar det om insatser inom äldreomsorgen samlat. Det är också så jag lägger upp satsningarna. Jag hade förmånen att träffa som kunde berätta att man nu har särskilda geropsykologer. Det var en nyhet för mig faktiskt att man har specialutbildade psykologer som arbetar inom äldreområdet och med äldre personer. Jag tror att vi utöver de breda satsningarna på kompetensutveckling och ökad bemanning brett i personalgrupperna inom äldreomsorgen också behöver specialiserad kompetens. Jag är väldigt glad att höra det. Jag håller med om att det är viktigt att man kan ha en fast läkarkontakt, och vi behöver fler familjeläkare på våra vårdcentraler. tror jag att man måste inse att husläkarsystem inte kan vara lösningen på alla problem. Det krävs också andra insatser, . Allt kan inte lösas. Det är inte som något trollerispö som löser alla problem, utan sjukvårdens och omsorgens utmaningar är komplexa. Det är nog så att vi också måste ha ganska komplexa åtgärder för att komma till rätta med detta. Jag tror inte på att en folkpartistisk husläkarreform är svaret på hur vi ska handskas med det folkhälsoproblem som äldres psykiska ohälsa faktiskt är. Där måste vi nog gå in med insatser också inom äldreomsorgen. 67 (): Nej, jag tror inte heller att husläkar- eller familjeläkarsystem löser vårdens alla problem, men det löser ganska många. Det är slutsatsen från . Det är slutsatsen för äldre människor i som har en family doctor som de känner en trygghet med. Det är slutsatsen även för specialiserad vård där man i , och känner att man har en koppling och ett helhetsgrepp om patienten. Det tror jag är bra. Redan inledningsvis i frågeställningen lägger fram ett förslag om geropsykiatriska kliniker. Det var bra att träffade och lärde sig att den kompetensen finns i vårt land. Redan i min frågeställning lägger vi fram förslag om en ökad samordning mellan kommunen, psykiatrin och äldrevården så att man samlar kunskap kring den enskilde. Vi talar också om en stärkt primärvård. Det löser som sagt inte alla problem, , men det vore intressant att höra: Om nu lyckas med att stärka primärvården, något Socialdemokraterna har misslyckats med sedan man tog över makten, varför kan vi då inte få lära oss lite grann av ? Det är för mig obegripligt. står också frågan obesvarad, jag har försökt två gånger; jag försöker en tredje gång: Om en majoritet av väljarna den tredje söndagen ytterligare en gång lägger sin röst på Socialdemokraterna och era stödpartier och ni får makten, när blir det ordning på den psykiatriska vården för äldre? Det får vi inget svar på. Vi får en ny plan. Anledningen till att jag tjatar om tidigare planer är att detta lite grann är löften i repris. 1998 sade man i den nationella planen för äldreomsorgen att det finns för få äldreboenden i . lovade väljarna: Vi ska bygga fler. är det 14 000 färre. 1998 sade man att man skulle förbättra mat och medicinering ifall Socialdemokraterna vann valet. En stor andel av de människor som bor på våra gruppboenden är undernärda. Jag ber om ursäkt att jag plågar dig med dina företrädare, , men socialdemokratin ska inte detta val komma undan så lätt att man bara byter minister och sedan ger samma löften en gång till. Jag tror tyvärr, , att mycket av den problembeskrivning du har behövs det en ny regering för att ändra på. 68 Statsrådet (): När det gäller att stärka primärvården är det självklart viktigt med allmänläkare, men det är också viktigt med annan kompetens. I de stora regioner och landsting där vi socialdemokrater styr ibland också tillsammans med , som i exempelvis inrättar vi nu psykosocial kompetens på alla vårdcentraler. Det är också insatser som behövs för att man ska kunna stärka primärvården. Det behövs insatser i flera olika led, och det gör vi också på de ställen där vi har möjlighet att påverka och styra. Vi har inte en ovärdig vård. Det är fel att ställa frågan när vi har en värdig vård som om den vore ovärdig . Däremot har vi en verklighet som vi inte har någon anledning att vara nöjda med. Det är ju därför vi arbetar politiskt. Det vore väldigt märkligt att ha en socialdemokratisk minister som var nöjd med tillståndet. Då vore ju mitt uppdrag slutfört. Självklart är det så: Så länge det finns orättvisor, så länge det finns människor som lider, är i nöd eller inte får de insatser de har behov av, behöver vi en socialdemokratisk reformpolitik för att åtgärda det. Det är så vi har byggt stora delar av välfärden i det här landet, också i samarbete med exempelvis er liberaler. Socialdemokratin och arbetarrörelsen har varit en viktig kraft i hela det bygget, och det tänker vi fortsätta att vara också . Det som står högst på agendan handlar om äldreomsorgen, äldres vård och omsorg. har svårt att skilja på plan och proposition. Jag kommer med en proposition. Den innehåller, som propositioner brukar, lagförslag och konkreta satsningar inom äldreområdet som vi vill genomföra . Sedan har vi för avsikt att återkomma med satsningar på äldreomsorgen. Jag tror nämligen att den uthålligheten behövs för att vi ska klara de stora utmaningar som vi har och som vi kommer att möta när en allt större andel av vår befolkning blir äldre med allt vad det kommer att kräva av vårt välfärdssamhälle. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2005/06:236 om översyn av villkoren för totalisatorspel 69 Finansminister (): har frågat i vilken utsträckning han är beredd att föreslå en översyn av beskattningen av just hästspel, eller föreslå andra åtgärder beträffande hästspel, i syfte att förbättra situationen för hästnäringen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har överlämnat sitt slutbetänkande Spel i en föränderlig värld, SOU 2006:11, till regeringen. Utredningens uppdrag har varit att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet, inklusive skattereglerna, mot bakgrund av den fastställda spelpolitiken och lämna de förslag som kan behövas för att anpassa regleringen till den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen på spel- och lotteriområdet samt till utvecklingen av EG-rätten. Uppdraget har även omfattat att beakta utvecklingens och förslagens inverkan på folkhälsan. Utredningen har i betänkandet behandlat hästsportens begäran om en sänkning av lotteriskatten från till och funnit att något principiellt hinder inte möter att göra en sådan sänkning av skatten. Något förslag om en skattesänkning har utredningen dock inte lämnat eftersom utredningen inte haft möjlighet att föreslå någon alternativ finansiering. Betänkandet ska nu sändas ut på remiss. En utvärdering av remissvaren ska därefter göras. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att föreslå någon särskild översyn av beskattningen av hästspel eller att föreslå andra åtgärder beträffande hästspel. 70 (): Skatten på hästspel höjdes ju i samband med saneringen av statsfinanserna. I likhet med vad som gällde på många andra områden sades då att den skulle återställas när möjlighet fanns. Likväl har det inte gjorts, detta trots att det är en mycket liten summa i ett statsfinansiellt perspektiv. Dock får denna summa, och har fått, stora konsekvenser för hästnäringen och denna spelform. Finansministern vet ju hur konkurrensen på spelområdet har ökat. Oreglerat spel med utländska aktörer stod för av tillväxten. Dessa aktörer lever , ska jag väl säga oreglerat och levererar inga skatteintäkter till staten och naturligtvis inget till hästnäringen. Likväl har regeringen inte gjort något på just detta område för att hejda utvecklingen för hästnäringen. Vi är i den alarmerande situationen att betäckningssiffrorna inom travaveln i har minskat efter en tidigare rätt god utveckling. Jag noterade att jordbruksministern vid nyåret visade intresse för hästnäringen. För att ge trovärdighet åt detta är det nog viktigt med en sådan enkel åtgärd som att återställa hästskatten till tidigare nivå. För den åtgärden behövs näppeligen någon remissomgång av . Det torde vara uppenbart för finansministern att finansieringen av denna mycket begränsade summa knappast kan vara något problem. Skatteintäkterna torde komma att öka. Framför allt vidtar man dock en långsiktig åtgärd när man bryter den negativa utvecklingen för hästnäringen. Med de mycket stora höjningar av utdelningarna från de statliga bolagen som regeringen nu bestämmer ska ske kan det här knappast heller på den korta sikten, detta år, vara något problem. Med denna starka argumentering blir min fråga till finansministern: vi inte förvänta oss ett förslag om sänkning av denna skatt redan i vårbudgeten, till fromma för denna inhemska och reglerade spelform och till fromma för hästnäringen i ? 71 Finansminister (): interpellation handlar om tre frågor villkoren för spelmarknaden i största allmänhet, villkoren för hästnäringen och specifikt nivån på spelskatten. är välkommen att diskutera villkoren för spelmarknaden med min kollega och villkoren för hästnäringen med min kollega , som precis som sade är mycket engagerad i den frågan. Mitt ansvar är den specifika spelskattefrågan. I den meningen har alltså hittat rätt statsråd, så att säga. har den här frågan aktualiserats i en utredning som är ute på remiss. Jag är helt övertygad om att remissinstanserna kommer att aktualisera denna fråga, och när remissomgången är avslutad finns det skäl för regeringen att ta ställning till både denna och andra frågor. Vad som komma skall i vårpropositionen, , tänker jag presentera . 72 (): Jag utgår från att min starka argumentering i denna fråga då borde kunna bära frukt. Jag tycker att det är en alldeles för legär inställning av finansministern att säga: låter vi gå ut på remiss, och sedan hör vi vad remissinstanserna säger. handlar ju väldigt mycket om andra saker. Den har parentetiskt sagt att man kanske borde återställa den här skatten, men den har inte kunnat söka någon finansiering av detta. Det har dock finansministern möjlighet att göra. kunde man säga att man inte borde vänta på att kon dör. I det här fallet är det fråga om att se till att bryta den negativa utveckling som finns för hästnäringen. Det är bra att jordbruksministern tänker på hästnäringen, men den snabbaste åtgärden är faktiskt, och där tror jag näringen är helt överens, att se till att skattesänkningen kommer till stånd så att den här spelformen kan konkurrera bättre med de andra delvis oreglerade spelformerna och att man på det viset kan slussa mer pengar till hästnäringen. Då bryter man den negativa utvecklingen. Jag var medveten om att det var minst tre statsråd som var berörda. Men vi har ju en regering som kan samråda, rimligen, innan den avger svar. Och jag är missnöjd med att finansministern nu inte kan ge ett tydligt besked och en tydlig signal till hästnäringen att man är beredd att vidta denna mycket begränsade åtgärd. Jag utgår från att det kommer ett besked om detta i vårbudgeten. 73 Finansminister (): Nej, jag har ingen legär inställning, vare sig i den här frågan eller i andra frågor. Men en sak har jag lärt mig, inte minst av alla dessa interpellationsdebatter under som finansminister, att ingenting är så lätt som att utlova än det ena än det andra, endera på budgetens inkomstsida eller på budgetens utgiftssida. Jag tänker inte hamna i det läget att jag vid varje interpellationsdebatt försöker stryka den ena eller den andra opinionen medhårs, utan vi presenterar en samlad politik vid specifika tillfällen. Ett sådant tillfälle är vårpropositionen, ett annat tillfälle är budgetpropositionen. Jag räknar faktiskt med, , att vara den som lägger fram budgetpropositionen även , då vi brukar behandla skattefrågor. Jag noterade emellertid en sak som är lite avslöjande för hur ser på den här frågan och på andra skattepolitiska frågor. är inte det här en allmän skattepolitisk debatt, men det är klart att om man lever i en sådan föreställningsvärld att, som sade, skatteintäkterna kommer att öka när man väl sänker skatten, är det naturligtvis väldigt lätt att alltid hävda, som brukar göra, att skatterna ska sänkas. Jag tror att sakernas tillstånd är betydligt mycket mer komplicerat än så. Beskedet som jag har att ge är att frågan är aktualiserad i . Den är ute på remiss, och jag är helt säker på att den kommer att aktualiseras av olika remissinstanser, inte minst de som helt berättigat vill ha bättre villkor för hästnäringen. Sedan får vi pröva huruvida den åtgärd som aktualiseras är den bästa för att stärka hästnäringen eller ej. 74 (): Om den här spelformen får svårigheter att hävda sig i konkurrensen med de delvis oreglerade spelformerna och andra spelformer, i stor utsträckning på grund av skattesituationen, är det ju ganska enkelt för finansministern att räkna ut att om man kan hejda den utvecklingen löser sig finansieringsfrågan delvis redan på den punkten, eftersom det handlar om ett sådant litet belopp. Jag angav också att jag förstår att finansministern tycker att det här mycket begränsade beloppet kanske innebär svårigheter och att det ska finnas en finansiering om man vidtar åtgärden snabbt, redan till vårbudgeten. Men jag noterar att det handlar om miljardbelopp som regeringen tar in i utdelning från de statliga bolagen. Det gör att det på inkomstsidan, även i det mycket korta perspektivet, inte kan vara några svårigheter att finansiera en skattelättnad på några tiotals miljoner. Det handlar här väldigt mycket om att visa inställningen att man, när man nu ser en negativ utveckling för hästnäringen, som är av stor betydelse för landsbygden och landsbygdens utveckling, är beredd att vidta den åtgärden innan man har fått en accelererad negativ utveckling. Den accelererade negativa utvecklingen ser vi ju genom att titta närmare på siffrorna beträffande betäckningen inom travaveln i . Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2005/06:239 om reglerna för flyttskatt i och inom EU 75 Finansminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa frågan om de svenska uppskovsreglernas bristande överensstämmelse med EG-rätten och när ett regeringsförslag till lösning kommer att presenteras. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra en informerad offentlig debatt och för att involvera och samråda med i denna fråga. har beslutat stämma inför när det gäller reglerna om uppskovsavdrag. Reglerna gäller i samband med försäljning av permanentbostäder och innebär en möjlighet att under vissa förutsättningar skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten när den återinvesteras i en annan bostad. Jag har offentligt kommenterat kommissionens beslut att stämma i den här frågan. Jag har då sagt att möjligheten till uppskov är en naturlig del av det svenska skattesystemet och att det därför inte är aktuellt att avskaffa uppskovsavdragsreglerna. Det är också viktigt att framhålla att kommissionen inte ifrågasätter reglerna i sig utan den begränsning de innebär genom kraven på att den så kallade ursprungsbostaden respektive ersättningsbostaden måste ligga i . Inom pågår ett arbete med att titta på hur reglerna ska kunna utformas , men jag kan inte säga när vi kan presentera ett förslag om hur reglerna ska kunna förändras. Förslaget kommer dock att offentliggöras och remitteras på vanligt sätt, och då har naturligtvis även möjlighet att ta del av det. 76 (): Jag tycker att det var ett välkommet EU-liberalt besked, att uppskovsrätten i kommer att vara kvar. Det är ju en nyhet. Det är möjligt att finansministern har sagt det offentligt vid något illa besökt partimöte eller något annat, men det är inte många som har hört det, inte medierna i alla fall, inte jag och inte många av dem som jag har frågat om saken heller. Det är som sagt ett välkommet EU-liberalt besked . som finansministern säger att det inte är aktuellt att avskaffa uppskovsavdragsreglerna är invändning att det har varit ett olikformigt utfört regelverk i kontra EU. Då är logiken i finansministerns besked att svenskar som köper sin ersättningsbostad i ett annat EU-land kommer att få uppskovsrätt även vid de transaktionerna. Har man sagt a följer logiskt b, i detta fall att denna rätt är utvidgad till hela Europeiska unionen. Det som då ligger framför oss är två möjligheter. Den ena är att det här ska genomföras genom att stämmer , och det andra är att kommer med en kompromiss. Blir stämt förlorar vi ju kontrollen över den fortsatta hanteringen, medan vi däremot om vi gör en underhandsuppgörelse kan undvika det och förhoppningsvis få en utformning som bättre passar . Vid skatteutskottets utfrågning av statssekreterare gav hon beskedet att några underhandskontakter inte pågick och inte hade pågått heller. Därför förefaller stämningsrisken att vara överhängande. Därmed är frågan när detta kompromissförslag, eller vad det är som bereder, presenteras. Det kan inte vara många månader kvar, kanske , innan kommissionen går från ord till handling. Då är min fråga: Kan finansministern garantera att det inte går till en stämning? Nästa fråga är hur den kompromiss som jag utgår från att finansministern undersöker kommer att se ut. Jag har i min interpellation angett den lösning som jag har förstått att kommissionen också har varit inne på, nämligen att en svensk som flyttar utomlands får skicka in ett intyg på att man har kvar sin ersättningsbostad i det andra EU-landet eller EES-landet. Då är min fråga till finansministern om det här är en lösning som han tycker ligger i rätt riktning, eller för att uttrycka sig mer precist: Kan finansministern garantera att den lösning som jag skisserat i interpellationen inte blir av? 77 (): Jag lyssnade på vice statsminister när han kommenterade detta i samband med en frågestund. Jag fick ändå intrycket att regeringen avsåg att behålla flytträtten men att det var problem. Då uttryckte en viss tvekan till om de övriga EU-länderna kunde hålla informerat om beskattningen i respektive land så att inte den uppskjutna reavinstskatten försvann i intet när man flyttade utomlands. Jag hade redan då vissa svårigheter att följa hans resonemang. Det handlar i hög grad om kommunikationen med de svenskar som flyttar. Precis som säger är framskjuten beskattning ingen nyhet. Den finns beträffande aktieslag som läggs ihop. Där frågar huruvida man har kvar de aktierna. Har man kvar dem skjuts skatten framåt ytterligare i tiden. Har man dem inte kvar sker beskattning. Det gäller även utländska aktier. Jag har själv sedan min Pharmaciatid varit med om ganska många sådana övningar. Det ligger nu i det utländska företaget . Man får en förfrågan om man fortfarande innehar Pfizeraktierna. När det gäller svenskar som har köpt permanentbostad utomlands och ska ha framskjuten beskattning ställs den frågan. Blir det ett jakande besked att bostaden är kvar skjuts skatten fram ytterligare. Uteblivet eller nekande svar innebär att skatten ska utlösas. Jag har svårt att förstå att regeringen upplever detta som en så svår fråga. Ligger däri att man vill undvika att ge den så kallade förmånen till personer som köper en permanentbostad i ett annat EU-land och bor där ? Det vore intressant att höra finansministern utveckla bevekelsegrunderna till varför det ska vara så svårt. 78 Finansminister (): Nej, det var inte vid något illa besökt partimöte som jag berättade om regeringens position i frågan. Det var i ett svar till riksdag . Om hade tagit del av det svar som jag gav till partikamrat hade han läst följande: Möjligheten till uppskov är en naturlig del av det svenska skattesystemet. Det är därför inte aktuellt att avskaffa uppskovsavdragsreglerna. Hur reglerna ska utformas återstår att se. Det var en icke-nyhet jag levererade . Det är som beslutar om förändringar i beskattningen. Det gäller generellt, och det gäller även i det här fallet. I den mån regeringen kommer fram till att förändringar i det avseendet liksom i andra avseenden behöver göras, kommer det självklart att underställas . Det kommer förmodligen att föregås av någon form av remissomgång där det blir allmänt känt vad regeringens position är. Precis som jag sade i mitt interpellationssvar är jag för dagen inte beredd att närmare utveckla den frågan, annat än det mycket tydliga besked jag kan ge till villaägare och andra intresserade, nämligen att uppskovsreglerna vid förvärv av fastighet blir kvar med andra ord om det blir en socialdemokratisk regering. Jag ska återkomma till det sistnämnda i min andra replik. Sedan var det en fråga om beslut om stämning, vilka garantier jag kan ge och så vidare. Det är en fråga för att ta ställning till. Man har beslutat att stämma , men man har dock inte verkställt beslutet. Jag hoppas och tror att vi ska undvika att man verkställer beslutet. 79 (): Riktigt så enkelt är det inte. Det är i och för sig riktigt att det är en fråga för kommissionen att besluta.