prot · GT09116 · 2006-05-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att och skulle interpellationer besvaras efter arbetsplenum. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:359 Till Interpellation 2005/06:359 av () Bombningar i Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet inte befinner sig i . uppdrag Per Thöresson Expeditionschef 2005/06:362 Till Interpellation 2005/06:362 av Per () Bonus till statliga vd:ar Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. 4 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /06:UbU11, UbU13 och UbU14 betänkanden /06:JuU17, JuU27 och JuU28 5 § Naturkatastrofer, m.m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2005/06:FöU12 Naturkatastrofer, m.m. 1 (): I försvarsutskottets betänkande om naturkatastrofer behandlas motioner väckta med anledning av bland annat stormen . Jag har som många andra redan tidigare talat här i kammaren om härjningar i , om konsekvenser för de drabbade och om det som man borde ha gjort innan och efter. I den nu aktuella folkpartimotionen med anledning av stormen har tagit upp behovet av att regeringen tar ett samordningsansvar för myndigheternas åtgärder för att göra samhället mindre sårbart för extrem väderlek. I försvarsutskottets betänkande går det att läsa att utskottet anser att den enskilde har ett primärt ansvar att skydda sitt liv och sin egendom. Vidare står det att det i första hand är den enskilde som själv ska vidta och bekosta åtgärder i syfte att förhindra olyckor och begränsa sådana skador som kan uppstå till följd av olyckor. Det tycker självfallet också när det handlar om att till exempel bonden ska se till att ha reservaggregat om och när strömmen går, som den ofta gör när man bor längst ut på linjen, och att man har reserver av olika slag när man blir insnöad. Allt detta och mycket därtill är självklart för landsbygdsbefolkningen. Man är van att ta hand om sig själv och de sina. Jag har ofta tänkt: Vilken tur det var att stormen drog fram där den gjorde och inte i eller i . Hur många hade klarat de påfrestningar och plågor som stormen bar med sig, till exempel bristen på el och vatten i veckor och i vissa fall månader? Det gjorde ju landsbygdsbefolkningen, men även folk på landet ska till jobbet, har behov av att tvätta sig och laga mat och även ha kontakt telefonledes med omgivningen. När dessa samhällsfunktioner drabbas kan den enskilde inte ha beredskap för mer än . Man måste även som glesbygdsbo kunna lita på att samhället fungerar vid svåra påfrestningar. När jag sist talade om i denna sal hade det gått sedan stormen, och el- och telefonledningar låg på marken. Då tyckte jag att det var skam. har det gått , och telefonledningarna ligger fortfarande på backen i norra . Denna bild som jag håller upp är tagen i byn i går. Byborna har fått löfte om att man ska sätta i gång och laga telefonledningarna . Ni hörde rätt. Man kommer att sätta i gång och ta upp ledningarna efter stormen. Jag undrar hur många ledamöter här nu är det inte särskilt många som visste hur illa ställt det är för vissa av de drabbade. Det finns faktiskt gränser även för vad folket på landet tål. kommer säkert snart att säga att allt det jag talar om är överspelat och att regeringen har beslutat om ett direktiv till en utredning, men det lugnar inte mig och . Det har utretts förr i Hot- och riskutredningen 19931995, 19981999, Analysgruppen 19971999, Sårbarhets- och säkerhetsutredningen 19992001, 11 september-utredningen, och Försvarsberedningen, och KBM har kommit med rapporter och redogörelser. Nej, vi i är inte nöjda bara för att det ska tillsättas en utredning. Än så länge är det lika illa med samordningen som med telefonledningarna i : Inget konkret händer. Jag yrkar bifall till folkpartireservationen nr 1. 2 PER (): har också en reservation i betänkandet. Den handlar om en ganska segsliten fråga, nämligen diskussionen om huruvida vi ska ha ett katastrofkonto eller en katastroffond. Den frågan har varit uppe förut. I ett betänkande och lite till fanns det en fempartireservation från de borgerliga partierna tillsammans med som gick igenom och där man ville ha ett tillkännagivande att regeringen skulle utreda detta med en katastroffond. När vi nu tittar på utredningens direktiv saknas faktiskt ett klart och tydligt direktiv till utredaren att se över situationen med en katastroffond eller ett katastrofkonto. Detta bör nämligen utredas ganska noga. En ren katastroffond, som de borgerliga har förespråkat, stämmer kanske inte helt överens med det budgetssystem vi har och kan kanske vara svårt att inlemma i detsamma. Men vi har inte fått någon utredning om detta. I direktiven till den utredning som det nu hänvisas till står det att man ska bedöma kostnader för skador och kompensationsåtgärder till följd av förväntade klimatförändringar. Det står att man ska redovisa erfarenheter av försäkringsskyddet för allmänheten, bostadsrättsföreningar, ideella föreningar, småföretag och jordbruket samt bedöma behov av åtgärder för att förbättra skyddet. När vi föreslår att man ska ta in i texten att vi ska förtydliga detta och ge regeringen i uppdrag att utfärda ett tilläggsdirektiv att man ska utreda möjligheterna att inrätta en katastroffond eller ett katastrofkonto, är det lite märkligt att de borgerliga nöjer sig med det här direktivet till utredningen, framför allt med tanke på regeringens njugghet att tidigare över huvud taget ta upp en diskussion kring detta. Jag tycker också att det är märkligt med tanke på den skrivning som fanns i betänkandet, förutom reservationen som gick igenom, där man faktiskt skrev att man ska utreda en katastroffond kontra ett katastrofkonto. Men det finns alltså inga tydliga direktiv till utredaren att så ska ske. När det gäller någon form av konto handlar det naturligtvis om att man ska kunna diskutera huruvida man ska kunna klara detta inom en budgeteringsmarginal. Det här är ju inte saker som inträffar , men när det inträffar så måste det vara väldigt snabba beslut om man ska kunna betala ut pengar för att det inte ska bli ren kapitalförstöring. får vi se vad utredaren gör, men jag tror att det hade varit väldigt bra om man hade utfärdat ett tilläggsdirektiv i det här sammanhanget så att vi hade varit säkra på att detta skulle ske. Därför är jag som sagt, herr talman, oerhört förvånad över att de borgerliga faktiskt nu har lämnat sin tidigare position. Jag förstår inte riktigt varför. Jag yrkar bifall till reservation 2. 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet 2005/06:FöU12 och avslag på motionerna. I betänkandet behandlar vi motioner från den allmänna motionstiden samt motioner väckta med anledning av händelserna runt stormen samt propositionen om leveranssäkra elnät. Vi har fått in motioner som rör vattenflöden och tillrinningsområdet i med långtgående förslag till åtgärder mot översvämningar på vattenmassornas väg mot . Vi vet att uppföljning och beslut om åtgärder för att skydda oss mot översvämningar, ras och skred måste tas så lokalt som möjligt. Kommunernas och länsstyrelsernas roller måste vara väldigt tydliga. Även statens roll ska vara tydlig. Regeringen har därför tillsatt en utredning som har fått direktiv att redovisa effekterna av klimatförändringarnas påverkan på samhällets säkerhet. Direktivet pekar på att avtappningsmöjligheterna kan vara begränsade på grund av framtida klimatförändringar med översvämningar som följd på angränsande mark kring till exempel , och . Vi måste också komma ihåg att konsekvenserna av klimatförändringarna inte kunde tas med när beslut togs om de stora sjösänkningarna i dessa områden . De stigande nivåerna i världshaven och påverkar även de översvämningsrisken. Utredaren ska också redovisa de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna. Det är det vi lutar oss mot, och vi har stort hopp om att kommer att ta med det i sin utredning. Jag träffade också honom på i och diskuterade de här frågorna. Han har väldigt höga ambitioner för resultatet av den utredningen. Vi kan också konstatera att man jobbar med frågorna på EU-nivå. Då översvämningsriskerna kan vara gränsöverskridande ska översvämningskartor och planer för hantering av översvämningar utarbetas. Betänkandet tar även upp samhällets ansvar för det förebyggande arbetet mot naturkatastrofer. I grunden ska vi veta att du och jag, precis som representant sade här alldeles , har ansvar för att skydda oss, begränsa skador och förhindra olyckor i olika sammanhang. För att tydliggöra kommunernas och landstingens ansvar har lagstiftningen siktat in sig på en god grund för att förebygga skador och förbereda räddningsinsatser vid naturkatastrofer. väntar vi på utredningens förslag. Sedan får vi se vad vi kan få fram av det hela. Vi följer utvecklingen från utredaren, och jag hoppas att vi också kan få tillfälle att träffa honom under utredningsproceduren. Då kommer vi att se vilka åtgärder som ska göras och som kommer att ske med anledning av de stora klimatförändringar som vi ser just . Kartor över översvämningsområdena räcker inte alltid, utan det är oerhört viktigt att vi lägger mycket kraft på att utbilda och utveckla dem som sköter det här på så lokal nivå som möjligt. Kommunerna har tillsammans med räddningstjänsten ett stort ansvar. Även när det gäller måste vi se till att vi inte bygger olika anläggningar på ställen där det kan bli översvämningar. Det finns en stor oro hos oss. Från miljörörelsens och miljöpolitikens sida har vi sett till att vi ska ha ordentligt fokus på klimatförändringar. Därför måste vi se till att vi jobbar med miljöpolitiken parallellt med säkerhetspolitiken. Jag har också stora förhoppningar om att även miljöfrågorna kommer att lyftas upp en del i den stora debatt som vi har i utskottet nu och den debatt vi ska ha i kammaren här framöver om säkerhetspropositionen. 4 PER () replik: Jag skulle bara vilja ställa en fråga till och den socialdemokratiska gruppen: Är det er uppfattning att utredaren också ska utreda katastroffond eller katastrofkonton för att vi ska ha den beredskapen? Om ni är det: Är ni i så fall nöjda med det direktiv som är skrivet? Varför skulle ni inte annars kunna tänka er att göra ett sådant förtydligande som föreslår, nämligen att man ska få ett tilläggsdirektiv som klart pekar på att denna fråga också ska utredas? 5 () replik: Jo då, vi känner oss ganska trygga i de här direktiven, där vi har sagt åt utredaren att man ska titta på de samhällsekonomiska och de statsfinansiella konsekvenserna. Vi vill inte låsa in utredaren i ett hörn och säga att han enbart ska titta på en fond de borgerliga partierna brukar vara väldigt oroliga när vi diskuterar fonder, vilket Per inte brukar vara eller om vi ska ha ett konto. I stället låter vi honom i lugn och ro få fundera på konsekvenserna för det statsfinansiella och det ekonomiska, och jag tror och vet efter samtal med honom att han kommer att göra det på ett kvalificerat sätt. 6 PER () replik: Direktiven är inte helt tydliga när det gäller utredarens uppdrag. Det står att de statsfinansiella effekterna och så vidare ska utredas, men det finns ingen garanti för att man utreder just det här med fond eller konto och hur det ena respektive det andra stämmer överens med vårt budgetsystem. Jag hade önskat att man hade varit betydligt tydligare i det här sammanhanget. Jag är rädd, med tanke på tidigare hantering av den här frågan, för att den här frågan helt enkelt kommer att lämnas vid sidan. Det som använde hela sin anförandetid till kommer att vara det som allt kommer att handla om. Jag tycker att det är synd för alla de enskilda som drabbas om man inte löser detta, och det gäller även de kommuner som drabbas ganska hårt och inte vet om de får ersättning. Vi har exempel i med en kommun som drabbades väldigt hårt av stora skyfall. Då är alltså frågan: Ska den kommunen själv stå för kostnaderna, när det faktiskt är ett nationellt ansvar? 7 () replik: Det var just det jag försökte säga först i replikskiftet: Vi vill inte att utredaren ska bli inlåst i ett hörn för att bara titta på konto eller fond. Vi vill att han ska titta på konsekvenserna och komma med förslag om de ekonomiska konsekvenserna av sådant här. Det behöver möjligen inte bli en fond, men det kanske blir en fond. Vi har stort förtroende för utredaren, som har jobbat med samhällsfrågor , både som politiker och som landshövding i . Vi vill ge honom ett öppnare mandat, inte ett parentesförslag som de borgerliga har fört fram och som du, Per från Vänstern, nu sätter dig i knät på. Vi har förtroende för utredaren. Resultatet ska redovisas. Vi kommer att få förslag från regeringen utifrån utredningens förslag , och då får vi se var vi kommer att hamna. De människor som drabbas av katastrofer kan i vårt land känna sig trygga. 8 (): Jag vill ta upp kammarens tid för att prata om min motion om naturolyckor som behandlas i betänkandet. har två av tre naturkatastrofer varit relaterade till klimatet. Antalet inträffade klimathändelser fördubblades i jämfört med det föregående decenniet. Även i har det inträffat flera olika naturolyckor, såsom skyfall, översvämningar och stormar. Det är viktigt att man ändrar synsätt från en efter-katastrofen-handlingsplan till en som är förebyggande. Därför behöver ta fram en strategi för att klara av de sannolika förskjutningarna i klimatet mot ännu större nederbörd inom större delar av landet. har lagt fram förslag på en handlingsplan för att möta de nya hot som ett förändrat klimat innebär. I förslaget redovisas behovet av myndighetsstöd, kunskapsutveckling, ökad forskning och utveckling. Det behövs också en samordnad nationell instans, som är huvudansvarig för sådana typer av händelser, med resurser och kompetens för att kunna arbeta förebyggande och göra långsiktiga strategiska bedömningar, ge stöd till och samordna lokala initiativ och följa upp arbetet. Med en god samordning och en nationell instans som är huvudansvarig finns stora samhällsvinster att göra. Jag hoppas därför att propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle kommer att innebära att det blir så. Utbildning och forskning inom området behöver stärkas för att möta behovet av kompetensförsörjning, precis som säger. Att till exempel geoteknisk forskning bedrivs i är viktigt, och det behövs ökad kunskap inom ett flertal markrelaterade områden kunskap om klimatförändringar, infrastruktur, byggande i tätort, geotekniska risker med mera. En effektiv samverkan och samordning mellan högskolor, institut och övriga aktörer samt mellan olika vetenskaper, innefattande annan teknik, naturvetenskap och samhällsvetenskap, är också viktigt för att skapa en god beredskap. Det handlar alltså om samverkan, samarbete och ökad kunskap. Jag tänker inte yrka bifall till motionen utan anser att utskottet behandlat den väl. Jag ser fram emot resultatet av regeringens utredning om effekterna av klimatförändringarna och hur samhällets sårbarhet för dessa kan minska. Jag ser även fram emot behandlingen av propositionen Samverkan vid kris för ett säkrare samhälle. Allt detta hänger samman för att vi ska få en ökad beredskap för kommande naturolyckor. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialutskottets betänkande 2005/06:SoU23 Rikssjukvård (prop. 2005/06:73). 9 (): betänkande Rikssjukvård behandlar vad som ska anses vara rikssjukvård och hur den ska styras. Jag menar att det är ett bra och nödvändigt betänkande. Det behandlar alltså grunden för rikssjukvård, de förslag om rikssjukvård som fanns i departementspromemorian Högspecialiserad sjukvård kartläggning och förslag. Trots att vi i delar huvuddragen i betänkandet och i den bakomliggande propositionen har vi tre reservationer, och det är om dem jag tänkte tala. Innan jag gör det vill jag emellertid säga några ord om de små och mindre kända handikappgrupperna. har tidigare pekat på behovet av att hitta en långsiktig finansiering av verksamheten för små och mindre kända handikappgrupper. Ett exempel på en sådan verksamhet är Rett Center i . Det centret har en viss statlig finansiering som också är tänkt att vara långsiktig. Men det finns andra små handikappgrupper som också behöver specialistvård och som kan behöva samordnas på nationell nivå. Jag har vid förfrågan tidigare fått besked från att frågan skulle utredas i samband med den högspecialiserade vården. Ja, så kom den utredningen, men inte var detta utrett. Så blev inte fallet. skriver regeringen i propositionen, och socialutskottet i betänkandet, att man ska uppdra åt att utreda frågan ytterligare. Det är bra, men vill jag framföra kritik mot att frågan inte redan är utredd och redovisad. Det var ju tanken, och det har socialutskottet också stått bakom. Låt mig så gå över till reservationer. Det är bra att det inrättas en . Det är också bra att den har en majoritet som representerar sjukvårdsregionerna. Att landstingsföreträdare är i majoritet i nämnden säkrar ett demokratiskt styre av rikssjukvården. Vi i vill dock att nämnden ska lagregleras. Beslutet att samordna den högspecialiserade vården är, som sagt, både bra och nödvändigt. Troligen kommer den formen av vård att få allt större betydelse . Hur den styrs är därför en viktig demokratifråga och borde regleras i lag. Vi har också en reservation där vi menar att det krävs ett genusperspektiv vid utarbetandet av den högspecialiserade vården. har i en rapport redovisat att kvinnor behandlas på ett annat, och ofta sämre, sätt än män i vården. De mest kända exemplen är att kvinnor inte får rätt diagnos vid hjärtbesvär eftersom de har andra symtom än män, att kvinnor får vänta på ambulans än män och att de får äldre och billigare läkemedel än män. Det finns alltså en skillnad i vårdens hantering av kvinnor och män. Denna kunskap förpliktar. Vi menar att det måste finns ett genusperspektiv när man diskuterar och bereder den högspecialiserade vården. Inget annat parti verkar dock tycka att det är viktigt. Jag beklagar det, särskilt som jag för bara någon vecka sedan tillsammans med representanter för samtliga partier deltog i en debatt om kvinnors villkor i vården och alla då sade sig vilja verka för att kvinnors situation i sjukvården skulle förbättras. Så var det med den debatten. Vår tredje reservation, som vi har tillsammans med , handlar om kostnadsansvaret för investeringar i vården. Den högteknologiska rikssjukvården kräver ofta stora investeringar som ett enskilt landsting eller en enskild region kan ha svårt att klara av. saknas riktlinjer för hur man gemensamt skulle kunna finansiera sådana stora investeringar. Vi menar att staten kan behöva ta ett visst kostnadsansvar för stora investeringar som kommer hela landet till godo. Vi anser därför att det behövs en utredning som ser över hur ett sådant kostnadsansvar kan utformas. Jag står givetvis bakom alla reservationer men nöjer mig för tids vinnande med att yrka bifall till reservation nr 6. 10 (): Vi ska nu debattera socialutskottets betänkande om rikssjukvård. Jag vill börja med att yrka bifall till vår moderata reservation 3 under punkt 2 men står även bakom vår reservation 7. Regeringens proposition belyser sjukvårdens problem. Man lyfter också fram dagens situation för den högspecialiserade vården. Intentionen att skapa goda förutsättningar för en dynamisk utveckling av denna del av sjukvården är positiv. Det är viktigt att vården präglas av hög kvalitet, tillgänglighet och effektivitet samt att vården ges på lika villkor för alla efter behov. Det är vi överens om. Vi delar regeringens uppfattning att samordningen måste förbättras på detta område. menar vi att förslaget är otillräckligt och att regeringen i enlighet med till exempel förslag bör överväga att låta staten ansvara för sjukvårdens finansiering. Det skulle på ett bättre sätt främja det nationella och internationella samarbete som är nödvändigt för att utveckla sjukvården, inte minst rikssjukvården. I likhet med anser vi också att det samlade huvudmannaskapet är viktigt, särskilt för den obrutna vårdkedjans skull. har dock några synpunkter på detta, även om vi väljer att inte avstyrka propositionen. Vi delar inte riktigt regeringens bedömning att huvudmannaskapet ska kvarstå oförändrat. Vi förespråkar en nationell finansiering av den slutna vården och ett införande av ett nationellt DRG-system. Det finns redan i många andra länder, exempelvis , och . Vi bedömer, i likhet med den norska utredningen av specialistvården, att en anpassning av DRG-systemet till högspecialiserade åtgärder är tillräckligt för att hantera frågan i ett nationellt ersättningssystem. Det har man kommit fram till i . Jag vill också lyfta fram det som några av remissinstanserna säger. konstaterar i sitt yttrande att även om sjukvården inte tillhör de verksamheter som bedrivs på en oreglerad marknad tillämpas konkurrenslösningar ofta inom sjukvården. Exempel på detta kan vara anbudskonkurrens, entreprenadmodeller och prestationsersättning av DRG-typ, som jag berört. Dessa modeller påminner starkt om marknadslösningar. Därför säger vi att påståendet att sjukvården ska vara undantagen de lagar om utbud och efterfrågan som gäller andra samhällssektorer är felaktigt, vilket också har sagt. skriver så här: Om förutsättningarna för att använda konkurrenslösningar inom rikssjukvården försämras minskar sjukvårdshuvudmännens möjlighet att uppnå låga sjukvårdskostnader med hög kvalitet. Här i kammaren diskuterar vi ofta hur man kan ha kostnadskontroll och bedriva en effektiv sjukvård. Därför är det viktigt att lyssna på vad säger i sitt remissyttrande. Man bör ta detta på allvar, tycker vi moderater. Detta är speciellt allvarligt med tanke på att vi har debatterat en stopplag. Även om just detta betänkande inte handlar om någon stopplag kan det få motsvarande effekter på sjukvården. Det vill vi inte se. Ett annat remissvar som är viktigt kommer från för vård och omsorg utan vinstsyfte, Famna. Man konstaterar där att det råder oklarhet om hur lagförslaget skulle påverka privata och idéburna organisationer och om det kommer att vara möjligt för landstingen att upphandla rikssjukvård. Det bör därför klargöras att landstingen har rätt att upphandla rikssjukvård av privata och idéburna organisationer. Ännu ett remissyttrande som vi vill att man tar med i den fortsatta behandlingen kommer från . De påpekar att centraliseringen av vården bör omfatta inte bara den högspecialiserade vården utan också andra vårdinsatser som personer med sällsynta diagnoser får under sin livstid. Vi instämmer i denna bedömning och noterar att regeringen i sitt förslag tyvärr inte har beaktat behovet av en sammanhållen vård för dessa patientgrupper. Som har nämnt finns det också saker i förslaget som är viktiga och bra. Det vill jag också peka på. Vi behöver en ökad samordning, men det behövs också på andra områden, inte bara när det gäller rikssjukvården. Vi ska snart debattera IT här i ett försök att få ett samlat grepp om IT-systemen. Vi behöver säkert mer av nationellt tänkande inom sjukvården på många andra områden än bara detta. Vi vet att behovet av samarbete skär rakt genom kliniska verksamheter. Det är i praktiken omöjligt att avgränsa detta på ett tydligt sätt. Vi behöver därför, herr talman, en sjukvårdspolitik som stimulerar samarbete inom alla sjukvårdens verksamheter och inte bara inom den högspecialiserade rikssjukvården. 11 (): Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation 2. Vi står självklart bakom även våra andra reservationer, men för tids vinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till reservation 2. är på många sätt ett litet men stort land. Vi är ett litet land när det gäller antal invånare, men vi är ett stort land till ytan. Vi har olika förutsättningar beroende på om vi är i , i eller i . Detta avspeglas också i sjukvårdens förutsättningar.