prot · GT09125 · 2006-05-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Talmannen meddelade att bordläggningsplenum skulle äga rum och att bordläggningsplenum skulle äga rum . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2005/06:395 Till Interpellation 2005/06:395 av () Isolas köp av Perstorpsföretaget kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor. uppdrag 2005/06:402 Till Interpellation 2005/06:402 av () Utbredningen av osteoporos Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2005/06:FPM92 Strategisk plan för laglig migration KOM(2005)669 till socialförsäkringsutskottet 5 § Återkallelse av proposition Regeringen hade genom skrivelse 2005/06:211 återkallat prop. 2005/06:176 Kommunernas roll i avfallshanteringen. Talmannen hade avskrivit detta förslag samt de med anledning av propositionen väckta motionerna 2005/06:MJ5053. Regeringens skrivelse lades till handlingarna. Talmannen meddelade att motioner med anledning av återkallelsen fick väckas . 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2005/06:120 till näringsutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2005/06:AU8 betänkande 2005/06:KU26 betänkanden /06:LU32 och LU35 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2005/06:MJU24 betänkande 2005/06:FiU28 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU10 Renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B 1. utskottet 2. res. (fp) Votering: 246 för utskottet 40 för res. 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 45 m, 26 kd, 22 v, 16 c, 14 mp, 1 - För res. : 40 fp Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - FöU11 Reformerad styrning och förvaltning för försvaret Punkt 1 (Styrning) 1. utskottet 2. res. 1 (fp, m, kd, c) Votering: 159 för utskottet 127 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 1: 45 m, 40 fp, 26 kd, 16 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkt 2 (Staber och förvaltningar) 1. utskottet 2. res. 2 (fp, m, kd, c) Votering: 159 för utskottet 127 för res. 2 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 2: 45 m, 40 fp, 26 kd, 16 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkt 3 () 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 259 för utskottet 26 för res. 3 1 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 45 m, 40 fp, 26 kd, 16 c, 10 mp För res. 3: 22 v, 4 mp Avstod: 1 - Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. SfU15 Höjt inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst och höjd lägstanivå för hel föräldrapenning Punkt 1 (Inkomsttak vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst) 1. utskottet 2. res. 1 (kd, m, fp, c) Votering: 159 för utskottet 127 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 22 v, 14 mp, 1 - För res. 1: 45 m, 40 fp, 26 kd, 16 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. SfU16 Vissa socialförsäkringsfrågor Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 3 (Sjukpenning vid elöverkänslighet) 1. utskottet 2. res. 2 (v, c, mp) Votering: 233 för utskottet 50 för res. 2 2 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 45 m, 39 fp, 25 kd, 1 v, 1 c För res. 221 v, 14 c, 14 mp, 1 - Avstod: 1 kd, 1 c Frånvarande: 22 s, 10 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 FiU8 En ny lag om lägenhetsregister Punkt 1 (Behovet av ett lägenhetsregister) 1. utskottet 2. res. 1 (m, fp, kd, c) Votering: 156 för utskottet 128 för res. 1 2 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 22 v, 11 mp, 1 - För res. 1: 45 m, 40 fp, 26 kd, 16 c, 1 mp Avstod: 2 mp Frånvarande: 22 s, 10 m, 8 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkt 2 (Kontroll av den svarta handeln med hyresrätter) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 263 för utskottet 22 för res. 2 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 122 s, 45 m, 39 fp, 26 kd, 16 c, 14 mp, 1 - För res. 2: 22 v Frånvarande: 22 s, 10 m, 9 fp, 7 kd, 6 v, 6 c, 3 mp, 1 - Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll utskottets förslag. FiU25 årsredovisning Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Ett stärkt nämndemannainstitut Föredrogs justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU32 Ett stärkt nämndemannainstitut (prop. 2005/06:180). 1 (): Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation nr 1. Nämndemännen utgör mer än en del av rättens sammansättning. I tingsrätterna, där majoriteten av ärenden ska hanteras och där tyngdpunkten i själva dömandet ligger, är nämndemännen i majoritet. Nämndemännen utgör därför en viktig del i den svenska rättskipningen. Deras deltagande innebär att rättens kunnande breddas och framför allt att medborgarintresset får en viktig plats i rättssalen. Det är genom nämndemännen som samhället och medborgarna får en plats, en insyn, och kan påverka och delta i den dömande makten. Det finns en lojalitet inom nämndemannakåren som är värd att uppmärksamma. Ersättningen är låg. Dagarna är långa, och inte sällan är resvägen väldigt lång till tingsrätten. Inte minst beror det på att man har slagit ihop och lagt ned en hel del domstolar. Men innebär också arbetet som nämndeman ett stort känslomässigt engagemang och en psykisk påfrestning. Levnadsöden spelas upp för nämndemännen som de egentligen aldrig får en möjlighet att bearbeta. får nämndemännen ett helt livsöde berättat för sig. Hur gick det för den utsatta kvinnan, för den våldtagna flickan eller för brottsoffret, som hade blivit påkört av rattfylleristen och fått sitt liv slaget i spillror? Hur gick det för den unga pojke som dömdes till samhällstjänst eller för narkomanen, som dömdes till vård? Jag vet att det är frågor som nämndemännen funderar över efteråt. Det ställs alltså stora krav på nämndemännens personliga mognad och stabilitet, och därför är kraven på lämplighet viktiga i de här förslagen från regeringen. Det är också bra att det införs regler för att entlediga eller stänga av olämpliga nämndemän. Arbetet som nämndeman kräver kunnande och erfarenhet, även om nämndemännen ska vara lekmän i förhållande till de lagfarna domarna. Nämndemännen står för en lokal förankring, och det är viktigt med engagemang och verklighetsförankring i samhället. Därför är det bra att nämndemännens ersättningsnivåer äntligen kommer att höjas. Inte minst är det viktigt för att säkerställa en fortsatt god rekrytering. Det är gott och väl så långt. Men, herr talman, tyvärr innehåller regeringens proposition alldeles för få förslag. Vi i alliansen saknar ersättning till de personer som arbetar hemma och som har barn. Vi tycker att det skulle behövas en ersättning för styrkta barnomsorgskostnader när en hemarbetande mamma eller pappa ska tjänstgöra som nämndeman. får de nämndemännen betala barnvakten själva. Det är ett system som vi inte tycker är rimligt. Därför vill vi yrka på en ersättning för extrakostnader. Vi saknar också ett inställelsearvode för dem som har lång resväg till tingsrätten eller länsrätten eller hovrätten. Det är precis i linje med det som föreslog, men det väljer regeringen att inte lägga fram förslag om. Utöver det saknar vi moderater att nämndemännen ska kunna rekryteras ur en så kallad fri kvot. Vi vill, liksom ville, att en femtedel av alla nämndemän ska kunna föreslås av allmänheten. Det finns ingenting som talar för att helt avskaffa det politiska systemet med nomineringar, men behovet av en fri kvot är stort. Det tycker även , som går så långt att de vill ha hälften av alla nämndemän från en fri kvot. Men ändå väljer att inte stödja oss moderater, vilket känns lite märkligt. Vi tycker att det är bättre med en fri kvot på än ingen kvot alls. Det finns ett stort samhällsengagemang bland människor. Det är många som vill bidra på olika sätt, och vi är övertygade om att det skulle komma många bra namnförslag från allmänheten om man införde den fria kvoten. Nämndemän som står fria från partipolitiken skulle bidra till att öka förtroendet för rättsväsendet. Tänk om en lärare här på läktaren skulle bli nämndeman! Eller tänk om en aktiv inom Farsor & Morsor på stan, Röda Korset, invandrarföreningen, Anonyma Alkoholister, jaktlaget eller skulle bli nämndeman! Eller tänk om imamen skulle bli det! Det tror vi skulle vara bra. Men dessa eldsjälar kanske inte alls är intresserade av att bli nämndemän om de får en fråga från någon i eller från oss moderater. Varför är regeringen och så rädda för dessa förslag när de lades fram av en enig nämndemannakommitté som satt och utredde frågan ? Är det kanske som från skrev i sin debattartikel i ? Där skrev han: Vi kan inte för vår del uppfatta det på något annat sätt än att Socialdemokraterna hellre låter män och kvinnor med gedigen bakgrund i det egna partiet (och som är ) vara nämndemän än att låta ungdomar från förorten, ledaren för moskén bli nämndemän. De vill hellre ha nämndemän som sover sig igenom rättegångar än personer med nya visioner, fräscha idéer och som verkligen representerar befolkningen. Så skrev talesman i de här frågorna. Vi moderater delar inte analys i alla delar. Men vi delar den när det gäller den fria kvoten. Vi moderater tycker att det är viktigt att alla nämndemän som dömer ska vara medborgare. Där delar vi inte uppfattning, men det gör vi när det gäller den fria kvoten. Därför hoppas jag och att står fast vid sina yrkanden och sin debattartikel och inser att en fri kvot på från allmänheten är mycket mer än ingen kvot alls. 2 (): Det är ett mycket gammalt institut vi har till debatt här om nämndemännen. Vi har säkert alla läst och konstaterat att det åtminstone fanns i äldre västgötalagen. Sannolikt har det förekommit . Det har naturligtvis förändrats . Inte minst genomgick det ganska stora förändringar från den stora nämnden med tolv personer ned till reform när det blev tre nämndemän med individuell rösträtt. Det är mycket positiva reformer som har tillkommit. Ändå är det väl en och annan som ställer sig frågan: Vilken roll fyller nämndemännen i det moderna samhället? Där är det glädjande att konstatera att vi i den politiska verkligheten är eniga om att det är en väldigt viktig roll som nämndemännen spelar. Det är en garanti för att det finns en samstämmighet mellan domstolarnas avgörande och den allmänna rättsuppfattningen i väldigt hög utsträckning. Det är också ett sätt att skapa förtroende för rättskipningen. Jag hör till dem som både har arbetat som domare och tillsammans med nämndemän och som advokat i rättssalen. Jag har ingen annan uppfattning än vad majoriteten här har. Det är en väldigt viktig roll som nämndemännen spelar. Det tycker jag att man ska framhäva i en debatt som vi har här . Tyvärr har lokalkännedomen och personkännedomen som nämndemännen förde med sig inte samma tyngd , eftersom vi har lagt ihop domstolar och man har väldigt långa avstånd. Men den finns där ändå. Den finns där inte minst i form av sunt förnuft. Man ska betona att det är någonting som allmänheten inte ser och hör. Det kommer fram under de enskilda överläggningarna, som ju sker under sekretess. Men vi kan vara övertygade om att det sker ganska mycket som nämndemännen tillför domstolarna. En fråga som vi har här är hur nämndemännen ska utses. Där är vi alla överens om att vi vill ha en allsidig sammansättning av nämndemannakåren. Det är väldigt tillfredsställande att nu få in etnisk bakgrund som en av de saker man ska titta på när man utser nämndemän. Det är också väldigt bra att man har satt in i lagstiftningen lite grann om kraven på nämndemannen: omdömesförmåga, självständighet, laglydnad med mera. Vi har inom diskuterat frågan om fria kvoten eller om man skulle fortsätta att utse nämndemän som det är . Vi har efter många diskussioner och noggranna överväganden kommit fram till att vi tror att kommunfullmäktige och kan fortsätta att utse nämndemännen och ta till sig en del av den debatt vi för här och det som står i proposition och i betänkande. Vi välkomnar också att vi nu äntligen får regler om entledigande och avstängning. Tyvärr förekommer det några enstaka fall som behöver åtgärdas på det viset. När det sedan gäller nämndemännens ersättning vill jag börja med att läsa upp några rader från en nämndeman som berättar om som kanske är lite extrem, men ändå. Han skriver så här: Jag startade från för resa till , för att ansluta till den bil som avgick från Tingshuset för resa till 13 mils färdväg. Tingsförhandlingarna pågick och vi återvände till 21.30. Jag var hemma i bostaden 22.15. Vi åt lunch i polishuset, drack fm-em. kaffe, och före hemresan köpte vi korv i en närbelägen korvkiosk, allt ur egen ficka. Det är nog lite extremt, med tanke på att det är Norrlandsförhållanden med långa avstånd. Men vi vet alla att det finns väldigt långa tingsförhandlingar långt ut . När man ser detta i förhållande till den ersättning på som har gällt blir det lite skrämmande. Det är fantastiskt att det finns ett så stort intresse att ställa upp som nämndeman. Det är naturligtvis glädjande att vi nu får ersättningen höjd till . Det innebär i varje fall att vi har klarat av förändringarna i kronans värde . Liksom saknar vi möjligheter att ersätta barntillsyn. Vi saknar också förslaget om att man skulle få särskilt inställelsearvode när man hade extra lång resväg. Det är förvånande att regeringen inte har tagit till sig de utredningsförslagen. Den allra har åtminstone jag blivit varse om en sak till som borde ha varit med, nämligen det så kallade förberedelsearvodet. I länsrätt och kammarrätt erhåller nämndemännen en hel mängd skrivelser före förhandlingen. De måste man naturligtvis gå igenom och förbereda sig på, och för det har man betalt. På samma sätt gör man i hovrätten till exempel i fall om vårdnad och umgänge, som ju är väldigt besvärliga fall där det också finns väldigt mycket handlingar. Men där utgår inte någon ersättning i form av förberedelsearvode, som tydligen också är på . Hade vi haft möjlighet skulle jag yrkat på att man skulle fått med det också. Vi har inte med det i handlingarna över huvud taget. Jag vill ta upp det i debatten för att det ska komma med . Förändringarna av ersättningsvillkoren för nämndemännen är ett steg i rätt riktning. Men vi måste under den kommande mandatperioden ta några steg till och rätta till de saker som jag och nu har talat om. Jag yrkar slutligen bifall till reservation nr 3. 3 (): Betänkande JuU32 gäller ett stärkt nämndemannainstitut. Det är en titel med bra klang. är viktigt och bör stärkas. Om det tycks vi vara överens allesammans. En vedertagen uppfattning är att upprätthållande av rätt och rättskipning är en grundbult i samhället. Ett rättsväsende som behandlar alla med likhet inför lagen och som också upprätthåller lagen, lagför brottslingar och ojävigt dömer åtalade i en öppen process kan inte undvaras. Det är också alldeles nödvändigt att det finns ett allmänt omfattat förtroende för rättsväsendet och då inte minst för domstolarna. För insyn, öppenhet och legalitet har vi nämndemän. En urholkning har kunnat skönjas genom att nämndemannakårens representativitet efterhand har brustit alltmer. Valbarheten har i reala termer försnävats, och den grundläggande funktionen har därför försämrats under en följd av år. Trots upprepade motioner har inte en proposition kommit som till stor del kommer att minska problemen. Det är, för att ta till i underkant, hög tid. I betänkandet ska vi läsa att av nämndemannakåren är . Motsvarande siffra för befolkningen är . Andelen nämndemän är , medan deras andel av befolkningen är . Det är usla siffror som vi kan läsa om i betänkande och proposition. Det är ett misslyckat upplägg. Bättre representativitet finns det när det gäller andra grupper. Det gäller till exempel medborgare med utländsk bakgrund, där andelen i nämndemannakåren börjar närma sig densamma som i befolkningen i övrigt, jämfört . En bidragande och kanske dominerande orsak till den uttalade bristen på yngre personer och sannolikt speciellt yngre föräldrar och företagare är hittillsvarande ersättningssystem. Äntligen, efter mycket påtryckning och flera motioner från bland andra , föreslås nu en höjning. Att ersättningen delas upp i arvode och inkomstbortfallsersättning är helt rätt och nödvändigt. Detta ökar den reala valbarheten, och framför allt uttrycker samhället med detta betydelsen och vikten av nämndemannauppdraget. Det är nog så viktigt att markera stöd, uppskattning och tacksamhet till den som frivilligt åtar sig ett fundamentalt och ofta besvärligt samhällsuppdrag. Det är rättvist och bra. Men valbarheten ökar bara marginellt, och rättvisan får en snäv gräns. I betänkandet avstyrks förslaget att ge ersättning för de barnomsorgskostnader som uppkommer för föräldrar som tjänstgör som nämndemän. Följden blir att nämndemän som har omkostnader för barnomsorg som följd av sin tjänstgöring för samhället själva måste betala med sitt arvode, och därmed till skillnad från de andra nämndemännen blir utan egentlig ersättning för insatsen. Inställelseersättningen borde också vara en ganska självklar insats. har tydliggjort bakgrunden till detta behov. Förslagen avfärdas raskt och enkelt med den oemotsägligt heltäckande motiveringen: Enligt regeringen finns det inte tillräckliga skäl att göra några ytterligare förändringar av ersättningsvillkoren. Detta är en allvarlig brist och en ful skönhetsfläck i förslaget förolämpande, kontraproduktiv och fel. I likhet med alla övriga partier menar vi att rekryteringsunderlaget måste breddas utanför partierna. Vi menar också i likhet med utskottsmajoriteten att detta inte behöver lagregleras utan att partierna själva kan sköta det. Självklart måste dock utvecklingen följas noga så att denna vår förhoppning kommer att kunna verifieras eller i sämsta fall visa sig vara fel så att vi kan vidta åtgärder. I propositionen föreslås någon form av krav på lämplighet, vilket är bra. Att stifta lämplig lag för detta är en grannlaga uppgift. I ett avseende tycks det dock som om vi kristdemokrater har en principiellt avvikande syn jämfört med övriga. Vi menar att nämndemannen är en personlig representant för samhället som helhet och inte för en viss organisation. Vi menar att nämndemannen är vald utifrån personliga egenskaper och mot bakgrund av ett personligt förtroende och personlig lämplighet. Vi ville därför i betänkandets text markera att uppdraget är oberoende och personligt. Vi ville göra tydligt att medlemskap i parti, förening eller speciell organisation inte ska vara en förutsättning för nominering. Utskottet valde att behålla den exkluderande formuleringen på s. 9 att partierna bör kunna klara av uppgiften att nominera personer till nämndemannauppdragen såväl från det egna partiet som från organisationer och föreningar och med detta ge ett felaktigt uttryck för en begränsning av nämndemannauppdraget till en uppgift för föreningsmedlemmar enbart. Jag yrkar bifall till reservation 3. 4 (): Vi har fått höra en del om varför det är så viktigt att de ekonomiska villkoren för nämndemännen förbättras. Men jag tycker först att man ska ställa frågan varför vi har nämndemän. Vi har fått höra lite grann om det, och vi är säkert överens om att nämndemännen har en väldigt viktig roll i rättsprocessen. Jag ska göra en sammanfattning och ange tre skäl till att vi behöver nämndemän. Nämndemännen ska bidra till att domstolarnas avgöranden ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Nämndemännen ska hjälpa till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. Och nämndemännen är på något sätt medborgarnas insyn i domstolarnas verksamhet. För att dessa tre saker ska uppfyllas krävs det hur vi än ser det att nämndemännen speglar medborgarna i stort, inte på något exakt vis utan mer generellt, men det måste gälla alla olika delar av hur vi som människor är. Vi har olika kön, olika ålder, olika etniska bakgrunder, olika yrken och olika sociala bakgrunder. Om vi tittar på hur det ser ut kan vi konstatera att könsfördelningen nu faktiskt är jämn. Och det är glädjande. Det är kvinnor och män bland nämndemännen. Precis som sade har det faktiskt börjat blir bättre när det gäller den etniska bakgrunden. av nämndemännen har en annan etnisk bakgrund mot av befolkningen i stort. Sedan är det givetvis också viktigt att gå in och se om det är många som har finsk bakgrund eftersom det då inte är riktigt samma sak som om man har utomeuropeisk bakgrund. Någon sådan statistik har jag tyvärr inte fått tag i. Men det är också viktigt att titta på vilken annan etnisk bakgrund det är fråga om. Sedan kan man diskutera om en finsk invandrare har så mycket annan etnisk bakgrund. Men de räknas i alla fall in i den gruppen. kommer jag till det största problemet som jag ser det, och det är åldersfördelningen. Det är precis som sade tidigare att de som är utgör av befolkningen men av nämndemännen. Om man jämför detta med den äldsta kategorin, alltså personer , är det en majoritet av nämndemännen som har passerat 60-årsstrecket mot mindre än en tredjedel av befolkningen i stort. Och det är inte bra. Och jag är helt övertygad om att det har stor betydelse inte minst i värderingsfrågor. Med den sammansättning som nämndemannakåren har kan man åtminstone ifrågasätta om nämndemännen faktiskt bidrar till att domstolarnas avgörande ligger i linje med allmänna värderingar i samhället. Och om nämndemännen inte bidrar till att domstolarnas avgörande ligger i linje med allmänhetens värderingar måste man också ifrågasätta om de bidrar till att upprätthålla allmänhetens förtroende för rättskipningen eller om det kanske till och med är så illa att det är tvärtom, att man på något sätt hjälper till att skada förtroendet. tror jag inte att det är så illa, det ska jag klart och tydligt säga. Men om vi som politiska partier det är trots allt vi som politiska partier som nominerar och utser nämndemännen, även om det senare är kommunfullmäktige som väljer inte lyckas bättre tror jag att risken är uppenbar att förtroendet skadas. Vi ska rösta igenom ett antal förslag. De handlar till exempel om att de som inte har varit nämndemän ska få företräde och att den allmänna sammansättningen ska utökas så att det blir fler med annan etnisk bakgrund, vilket är bra, men jag tror att det är högst tveksamt om det kommer att ha så särskilt stor betydelse, tyvärr. Från sida har vi ändå, efter viss tveksamhet, gått med på att ställa oss bakom de förslag som finns. Men jag tycker att det är viktigt att se hur det går val. Då är det att nominera nya nämndemän. Hur klarar våra partier av det då? Om partierna inte klarar av att få till en bättre sammansättning av nämndemannakåren är det att ta upp frågan igen efter valet, när vi ser hur det har blivit. Då är vi från sida inte främmande för att kanske införa den fria kvot som har föreslagit eller kanske en begränsning till maximalt tre mandatperioder som också har varit aktuellt. Det är våra egna partiorganisationer som måste visa att de klarar av att se till att det blir en allsidig sammansättning av nämndemannakåren, annars krävs det att vi ändrar lagstiftningen igen.