prot · GT09139 · 2006-06-12 00:00:00 — Det är svårt att tolka tystnaden som en aktiv vilja att nå ökad klarhet, även om jag vill ge statsrådet ett erkännande för de initiativ som ändå har tagits. 41 (): I de flesta olycksfallsutredningar ger man sig inte, hur smärtsamt och arbetsamt det än är att komma till botten med allt. När jag har lyssnat på debatten här måste jag ändå ge ett erkännande. Det finns ett sympatiskt drag och en vilja att göra något. Jag tycker att det är oerhört viktigt att man frågar sig om allt har varit så tydligt och klart. Har det varit modellen när det gäller att man verkligen skulle se till att få alla svar? Om svaret på frågan är ja och att man i det här fallet regeringen och har gjort allt som står i mänsklig makt att göra och redovisat det helt öppet skulle man kunna tänka sig att vi måste lämna den här tragiska stora olyckan bakom oss och se framåt. ser jag inte det. Jag hör också på tonen hos många av debattörerna att svaret är nej. Man har inte gått till botten med detta. Man har inte gjort allting. Då borde man naturligtvis arbeta ännu intensivare. Den fråga som jag ställde mig när jag fick kontakt med dem från är om inte vi från riksdag och regering borde ta samma initiativ som man har gjort där och tillsätta en parlamentariskt utsedd eller Estoniautredning så att man verkligen får med alla politiska partier. Man måste få lov att erkänna om man har gjort fel. När jag kom till , efter den här olyckan, var jag alldeles för ny, alldeles för färsk, kanske alldeles för blyg för att ställa alla obehagliga frågor till mitt eget parti. Det finns frågor som jag skulle vilja ha ställt men som lades på is och som poppar upp. Framtidens sjösäkerhet är också en viktig fråga när det gäller personfärjor. Det måste ständigt följas upp. Den här olyckan får helt enkelt inte upprepas. 42 ESCH (kd): Jag har gått igenom förra veckans interpellationsdebatt om Estonia. Jag fann då att statsrådet gång på gång försäkrade: Det finns ingen medveten längtan att dölja vad som faktiskt hände. Hon sade vidare att eftersökandet av sanningen är något som jag och regeringen delar, och annat i samma stil. Det var ord, ord, ord. Det finns ett certifikat på som felaktigt anger att Estonia får segla över mellan och . Det ansvariga måste utfrågas om hur detta certifikat kan finnas och hur det har kunnat tillämpas. Frågan om hade vi också uppe förra gången. besitter bandade samtal av inspektörer i efter förlisningen. Banden rör enligt utsagor en väsentlig fråga av betydelse för att förstå orsakerna till förlisning. Riksrevisor har, utan att ge någon motivering, meddelat att dokumentet inte ska analyseras. beslut godtas av regeringen och JO, fortfarande utan motivering. Detta, som man säger, helt avgörande dokument ska alltså inte analyseras. En analys skulle kräva ett minimum av tid och en försumbar kostnad. Det handlar om band som är inspelade. Det kan inte vara lagligt att underlåta den analysen och därigenom försvåra utredningen. Avgörande filmmaterial liksom en bult till visiret som kan ha ett avgörande bevisvärde har förkommit. Hovrättspresident utredningsunderlag, originalritningar till Estonia allt finns någonstans, men man kan inte visa upp det. Ingenting av detta går att uppvisa. Bevismaterial har tveklöst förstörts och undersökningar underlåtits i syfte att mörklägga omständigheterna kring Estonia. Det innebär att såväl regering som höga myndighetspersoner av allt att döma låtit sig påverkas i syfte att försvåra utredningen genom att undanröja bevis, eller genom underlåtenhet att agera för att skapa klarhet utifrån befintlig dokumentation. Vare sig riksrevisor eller JO, , har lämnat motivering till varför avgörande dokument inte analyseras. Den underlåtenheten torde kunna ifrågasättas utifrån rättsliga aspekter. Regeringens motivering är att dokumenten inte är officiella. Alltså: 852 människor har mist livet, och regeringen vägrar att analysera annat än officiella dokument och kräver dessutom att bli trodd. Mina påståenden är synnerliga allvarliga, så allvarliga att de, om de anses ogrundade, bör föranleda en rättslig prövning huruvida det innebär förtal. Endast en domstol kan fastställa om så är fallet. Här i finns dessvärre inga krav på att hela sanningen behöver komma fram. 43 (m): Det förtjänar att påpekas att det inte har skett någon sjöförklaring när det gäller Estoniaförlisningen. Det finns ingen ansvarig som har kunnat pekas ut för att 852 människor fick sätta livet till. Som en liten parallell, mycket upprörande, kan man tycka, har vi haft minst tre kommissioner som har försökt utreda mordet på en svensk statsminister. I fråga om Estonia har vi bara haft en som dessutom har lämnat ifrån sig material som i vissa stycken inte kan anses vara trovärdigt. Jag skulle egentligen önska att inte behövde besväras med denna fråga. Den hör hemma på regeringens bord. Men tyvärr har inte tillräckligt många konkreta bevis framkommit och åtgärder vidtagits från regeringens sida. Då tycker jag att det är en rättskaffens uppgift för att försöka väcka regeringen och få den att lyfta på ögonlocken. Jag ska än en gång säga att jag tycker att har visat spelöppningar. Men jag skulle bara önska att hon kunde vidta lite ytterligare konkreta åtgärder för att också sätta kraft bakom sina läppars bekännelse. Jag ska i detta inlägg läsa upp några rader i svaret från statsrådet till . Hon citerar där nämligen vad kommissionen har anfört: Visirinfästningarna var inte konstruerade i enlighet med realistiska konstruktionsantaganden avseende belastningsnivå, lastfördelning på infästningarna och potentiell skadebild Bogvisirets låsanordningar skulle ha varit starkare för att det skulle ha funnits en rimlig säkerhetsmarginal för den reguljära trafiken mellan och . Jag vill erinra om att detta fartyg, , faktiskt under gick på traden StockholmÅbo eller StockholmHelsingfors och har säkert varit utsatt för minst lika hårt väder som rådde denna ödesdigra olycksnatt, . Men med tanke på att tidigare lite grann har bagatelliserat det övningsprotokoll som två svenska trafikinspektörer upprättade i ett slags undervisningssyfte för blivande sjöfartsinspektörer i i och ansett att detta protokoll egentligen bara hade ett övningssyfte och inte behövde tas på allvar, kan man ju undra över varför det finns anledning att nu hänvisa till dessa svaga konstruktioner och om inte det hade kunnat vara en av orsakerna till att Estonia borde ha belagts med reseförbud och behållits i hamn i eftersom denna konstruktion var så svag. Man kan undra det. Det skulle vara intressant om , i konsekvens med vad hon har anfört om övningsprotokollet, tyckte att det vore värt att uttala sig lite grann om just denna orsak till att de var så svaga. Om det skulle vara en av orsakerna till att bogvisiret gick upp var det uppenbarligen väldigt äventyrligt att släppa i väg henne. 44 Samhällsbyggnadsminister (): Som har framgått av diskussionen , och åtskilliga gånger tidigare så finns det svar som jag inte kan ge eftersom jag inte har dem, och jag vet inte om någon har dem. I den mån som det går att söka svar är vi många, både på den här sidan om och i både från och från som på olika sätt nu tittar igenom de initiativ som kammarens ledamöter har tagit och de initiativ som jag har bidragit med här. Jag har därför inte mycket annat att tillägga än de aspekter som finns vid handen när det gäller eventuella insatser ifråga om både tystnadspliktens upphävande för dykarna, det har varit en frågeställning som har återkommit här , och granskningen av filmbilderna eftersom det också är något som så att säga ligger under texten, alltså misstron mot de citat som jag gav om vad som står i om orsakerna till haveriet. Låt oss därför se vad dessa ytterligare insatser kan leda till. Jag kan därför inte gå in på de detaljer som och inte minst von der Esch upprepade bland annat från det som togs upp vid interpellationsdebatten . Jag avstår därför från ytterligare kommentarer. Men jag utgår från att både jag och kammarens ledamöter återkommer till detta i olika sammanhang när det gäller att uppdraget till SKL kan beskrivas med den öppenhet som jag utgår från att vi kommer att kunna ha och också när det gäller resultatet av det . Vi återkommer alltså till frågeställningen. Jag har inget mer att delge . 45 (): Jag noterar att statsrådet underlåter att svara på frågan om huruvida hon kände till att man hade uppgivit en falsk position för Estonias vrak som bara Försvarsmakten i och samt Lehtola kände till. Och även ett icke-svar kan ju vara talande. Regeringens utredningsuppdrag till Hirschfeldt var att utreda om Försvarsmakten eller FMV ansvarat för en frakt under bara september månad och att inte höra någon under ed, och Försvarsmakten erkände de två leveranser som hade avslöjats i medierna. Den intressanta frågan att ställa och utreda hade varit: Vilken kunskap fanns inom Försvarsmakten om militär frakt ombord på oavsett vem som var ansvarig. Men eftersom dessa frågor hanteras av Försvarsdepartementet är min gissning att det var Försvarsdepartementet som hade skrivit utkastet till detta utredningsmandat. Och är det kanske förklarligt att det var så oerhört snävt att det inte kunde ge svaret på vilken kunskap som fanns om en militär last ombord. Frågan är då vem som kommer att skriva utkastet till utredningsmandat till SKL, som statsrådet offentliggjorde här, att gå igenom filmmaterialet. Mitt tips är att detta utkast inte kommer att omfatta en granskning av allt film- och fotomaterial samt eventuellt annat material, att det inte kommer att omfatta total öppenhet och att det inte kommer att omfatta medverkan av oberoende skeppsteknisk expertis utan att det kommer att vara ett snävt uppdrag likt Hirschfeldts uppdrag. Frågan är då vad statsrådet kommer att göra när ett sådant utkast kommer från Försvarsdepartementet. Min förhoppning är att statsrådets upprepningar av sin vilja att nå ökad klarhet verkligen är det som statsrådet står för och att vi får en full och öppen genomgång med den erforderliga expertis som krävs. Då är jag helt övertygad om att statsrådet kommer att ta tillbaka tidigare uttalanden om hårresande analyser. 46 ESCH (kd): Det talades om det självklara i ett sådant här sammanhang, och det är en sjöförklaring. Stor eller liten olycka till sjöss följs alltid av ett rättsligt förfarande, och det sker i form av en sjöförklaring. Vår tids absolut största sjöolycka har fortfarande inte fått någon rättslig process, det vill säga en sjöförklaring. Och jag vågar förutsäga att om regeringen får bestämma så kommer det heller aldrig att bli någon sjöförklaring. Om det tjänar mörkläggningens syfte eller regeringens påstådda sanningssökande tror jag var och en själv kan räkna ut. Sedan vill jag säga några ord om SKL. har det framgått inte bara för mig utan också för många andra som har studerat detta att vi inte längre litar på svenska myndigheter i fallet Estonia. Därför är det så viktigt att det blir en oberoende internationell myndighet eller kommission som får ta sig an detta. Det gäller också SKL. 47 (m): Jag konstaterar återigen att jag uppfattade ord som att hon inte kunde gå in på detaljer här och redogöra men lämnade öppet här för att gå in och undersöka. Om det är slutsatsen och om det följs av ett konkret handlande, att statsrådet är villig att göra det, får man kanske inte riktigt tro på slutmeningarna i hennes svar till . Där sägs att hon inte har någon anledning att låta genomföra ytterligare undersökningar av vrak eller bogvisir. Hon ser inte heller någon anledning att vidta åtgärder med anledning av eventuella aktiviteter omkring vraket av . Det där är väl lite devalverat av statsrådets tidigare uttalanden här såvitt jag kan förstå, herr talman. Dessutom vill jag påminna om att professor vid har uttalat han har trängt in i det här materialet och är expert på stabilitetslära och skeppsbyggnadsteknik, naval arkitektur att han för sin del tycker sig ha funnit en dold agenda i sättet att hantera det här både från sida och i viss mån från den sida när det gäller att bedöma hur man ska se på den här olyckan och på arbete. Låt mig avsluta med att säga följande. hänvisar till lagen om gravfrid. Den kan man nog lite rättsligt ifrågasätta alltså att gravfrid lyses på ett internationellt farvattensområde. Gravfridskonventionen är undertecknad av alla Östersjöstater utom och även av . Man kan nog ifrågasätta den från rättslig utgångspunkt. Dessutom: Ett gravfridsavtal, om det nu finns en rimlig rättslig grund för det, kan det säkert också medges dispenser från om man vill göra kompletterande undersökningar. 48 Samhällsbyggnadsminister (): Mycket kort vill jag som ett klargörande av det som avslutningsvis tog upp säga följande. Avsikten med det skriftliga svaret på interpellationen handlar om att jag inte tänker ta några initiativ till att gå ned och fysiskt undersöka vraket, bara så det är klart och tydligt. Men på en rak fråga också från de estniska parlamentariker som var här för inte så länge sedan om vad man gör om någon av de ingående parterna tycker att det nu finns behov av att gå ned och dyka vid vraket är svaret: Ja, då får man ta upp den diskussionen, och ska självfallet också göra det. Den här åtgärden har verkligen kommit till för att skydda en gravplats som det kommer att förbli under en lång lång , men inte för att hindra sökandet efter sanningen. Vill någon jag upprepar detta av de parter som har skrivit under gravfridsavtalet riva upp det för att gå ned och dyka får man ta upp den diskussionen. Det tycker jag hör till beskrivningen, något som också estländarna tyckte var fullt riktigt och rimligt. Med det här tackar jag, om man kan göra det, för den här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2005/06:457 om reklamfinansierad television i 49 Utbildnings- och kulturminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att uppmuntra att tv-kanaler som riktar sig till svenska tittare ska kunna etablera sig i vårt land i stället för att tvingas flytta utomlands på grund av de svenska reglerna för reklam i tv-sändningar. Jag skulle vilja börja med att säga att jag inte tycker att begreppet flytta motsvarar verkligheten i det här fallet. De svenska kanaler som ägs av företag som är etablerade i följer brittiska regler, men hela verksamheten är ändå förlagd i . Kanal blev till exempel till och med utsedd till bästa arbetsplats. Det problem tar upp gäller därför inte i första hand att programföretag flyttar från , utan problemet gäller utformningen av tv-direktivets jurisdiktionsregler. Enligt tv-direktivet är varje medlemsstat skyldig att se till att det egna landets regler tillämpas för alla tv-företag som är etablerade i den medlemsstaten. Bakgrunden till denna så kallade sändarlandsprincip är att det ska vara möjligt att rikta en tv-sändning till många olika medlemsstater utan att behöva förhålla sig till de särskilda reglerna i varje enskilt mottagarland. Det är en viktig princip för att möjliggöra för kanaler som BBC World eller Eurosport att sända samma program till hela . I sin nuvarande utformning ger sändarlandsprincipen emellertid också möjlighet för ett tv-företag som riktar sig till enbart en medlemsstat att skaffa sig en konkurrensfördel genom att etablera sig i en medlemsstat som har mer tillåtande regler än den stat som är målet för sändningarna detta trots att det inte skulle vara något problem för kanalen att följa det mottagande landets regler. Direktivets regler för jurisdiktion undergräver därmed i sin nuvarande utformning möjligheten för enskilda medlemsstater att upprätthålla sin egen lagstiftning genom att uppmuntra programföretag att segla under bekvämlighetsflagg. Tv-direktivet riskerar därmed att förvandlas till ett direktiv för totalharmonisering trots att detta inte har varit avsikten. Behandlingen av tv-direktivet har inletts, och vid kulturministrarnas rådsmöte skedde en första politisk diskussion. Mitt intryck är att den svenska ståndpunkten i jurisdiktionsfrågan har fått ett starkare stöd och att det finns ett stort intresse för att finna lösningar på problemet. I interpellationen tar också upp ett antal frågor som har aktualiserats av . Frågorna gäller den svenska lagstiftningen i relation till de gemensamma europeiska reglerna och är i flera fall av relativt teknisk karaktär. Flera av frågorna har behandlats av Radio- och tv-lagsutredningen i betänkandet Anpassning av radio- och tv-lagen till den digitalatekniken (SOU 2005:62). Betänkandet har remissbehandlats, och förslagen bereds nu i . I vissa delar kan förutsättningarna för svensk lagstiftning också påverkas av hur det framtida tv-direktivet kommer att utformas. Jag tycker inte att vi ska reglera tv-sändningar i onödan. Däremot tycker jag att det finns anledning att reglera mängden tv-reklam och hur reklam placeras i sändningarna. Det är en uppfattning som uppenbarligen delas av kommissionen och av resten av . Det är också en allmän mening att de europeiska reglerna bör vara minimiregler som ger medlemsstaterna möjlighet att upprätthålla nationella regler som går utöver de gemensamma. Kommissionen har föreslagit att de gemensamma reglerna för reklam ska liberaliseras i förhållande till dagens regler. delar inte kommissionens bedömning i alla delar. Vi menar att det är viktigt att upprätthålla ambitiösa gemensamma regler både för mängden reklam och för hur reklam utformas och hur den placeras i programmen. Mitt svar på frågor är detsamma som när han förra gången ställde frågor i samma ämne. Det är först när förhandlingsarbetet i rådet och parlamentet är avslutat och utformningen av direktivet är känd som det finns anledning att bedöma hur direktivet bör implementeras i den svenska lagstiftningen. Jag är inte heller i övrigt beredd att föregripa regeringens ställningstagande till Radio- och tv-lagsutredningens olika förslag. 50 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på mina frågor och vill fästa kammarens uppmärksamhet på att i korthet är svaret på den första frågan att statsrådet inte är beredd att vidta några åtgärder och på den andra frågan att vi ska vänta och se. Det har gått regeringen tillsatte Radio- och tv-lagsutredningen. Den kom med sitt sista delbetänkande. Det är en mycket i denna tv-värld. Stora ekonomiska, tekniska och marknadsekonomiska förutsättningar har ändrats . Den fråga som man måste ställa till statsrådet, som förvisso inte är ansvarig för allt inom medieområdet är: Måste alla flytta ut? Jag förstår att statsrådet ogillar formuleringen flytta ut. Men likväl är det inte någon naturlag att och andra kanaler måste ha sin legala sändningsort i andra länder, till exempel i , eller som senare blivit fallet, i . Det naturliga hade varit att vi hade haft ett sådant system som vi borde ha. Då skulle de kanaler som riktar sig till svenska tv-tittare vara etablerade i vårt land. Det blir nästan parodiskt nej, inte nästan, det är parodiskt att påpeka att Kanal till och med blev utsedd till bästa arbetsplats. Den arbetar under andra betingelser, eftersom den har sändningsorten någon annanstans. Det borde ha varit som hade varit denna kanal, och som arbetar under svenska betingelser. Argumentet är helt befängt. Det bevisar bara en enda sak, nämligen att det som interpellationen handlar om är det korrekta. Vi måste se till att få en konkurrensneutralitet. Jag tackar statsrådet för detta fantastiska argument för att man borde ändra på reglerna. Dagens exempel på att företag flyttar från landet är och flygskatten. Det är samma sak vi ser. Genom att vi har regler som gör det nästan omöjligt för svenska företag att arbeta i förlägger de verksamheten någon annanstans. Detta är det centrala. som har gått sedan regeringen tillsatte utredningen har det bara varit fråga om att flytta verksamheter utomlands därför att man anser det omöjligt med de nuvarande tv-reglerna att förlägga verksamheten till svenska förhållanden. Jag tog upp fem olika mycket konkreta saker. Jag kan förstå att statsrådet inte har gått in på det. Det kan jag begripa. Men jag vill för den ärade kammarens ledamöter redovisa de saker som jag tog upp. Det var för det första annonsbegreppet, som är en viktig sak, för det andra annonsering genom delad skärm, för det tredje virtuell annonsering, för det fjärde sponsring och produktplacering och för det femte de EU-anpassade reklamreglerna. Jag begriper att han inte kan ha synpunkter på allt. Statsrådet kanske inte ens bör ha synpunkter på alla dessa frågor. Men det är frågor som tv-företagen arbetar med för att kunna arbeta i vårt land på ett vettigt sätt. Om han är nöjd och stolt över att ingenting har hänt utredande är det fel väg. 51 Utbildnings- och kulturminister (): Först och främst vill jag göra ett litet klarläggande. beskriver Radio- och tv-lagsutredningen som en lång tids semesterhem. Den har suttit i en värld som skiftar snabbt. Han antyder, eller insinuerar, att det är slött, det finns inget tempo och ingen handlingskraft. Denna dåliga regering förstår inte att det går fort i branschen. Jag måste upplysa kammarens ärade ledamöter de två som är här att har arbetet varit produktivt. Utredningen har tagit sig an uppdykande viktiga frågor och levererat beslutsunderlag till regering och riksdag, som också har blivit föremål för beslut. Det gäller public service-propositionen, must carry-lagstiftningen och förändringar i reklamreglerna. Denna nedsättande beskrivning av en ambitiös utrednings och utredningsmans arbete vill jag ta chansen att i protokoll inte låta stå oemotsagd; jag tycker att det var svagt. Sedan till huvuddelen av debatt, som själv beskriver som parodisk. Jag dristar mig att påpeka att användning av begreppet utflyttning innebär utflyttning av flaggan i aktern på tv-kanalen, inte utflyttning av personal, vinster och arbetsplatskvaliteter av olika slag, utan det är just en flagga i aktern. , för att ta ett exempel, är den lönsammaste tv-kanalen som finns i . Den ägs av internationella investerare. De kan flytta den sändningstekniska hemvisten lite som de vill. Just nu råkar den ligga i , men all verksamhet sker i praktiken i . Lika parodiskt är det när beskriver utflyttning av verksamhet från . Det går inte att driva någon ekonomisk verksamhet i landet, eftersom allting flyttar ut. och , den folkpartistiska pressen och den övriga folkpartiliknande borgerliga pressen i har använt detta kodord har vårt överskott i handeln ökat så att det är 200 miljarder. Exporten har fördubblats . som företagen flyttar ut ökar exporten ut ur . Det är vad som är parodiskt med politiskt polemiska användning av orden. Min uppgift i den här frågan är inte att se vilken flagga som hänger i aktern utan vad det är för tv-regler som gäller i . Frågan är om vi ska fortsätta med bekvämlighetsflaggade kanaler i eller om vi ska använda EU-samarbetet till att skapa regler som gör att vi får rimliga villkor i förhållandet mellan olika länders suveränitet. För att underlätta för BBC och Eurosport att sända över hela har det skapats regler för gränsöverskridande sändningar. De reglerna används nu för sändningar på ryska till . Sändningarna går inte bara till ett land, utan bara till en region i ett land, för att användas i språkområden som bara finns i ett land. Det är ett missbruk av alltför diffusa och otydliga gemensamma europeiska regler. Det vill jag ändra på. säger i den fråga som är inlämnad till mig: Den här interpellationen syftar till att inför valet klarlägga var regeringen står i några för mediepolitiken i stort mycket viktiga etermediefrågor. I ljuset av att jag har olika frågor från olika folkpartister i den här frågan, och att jag har mött olika folkpartister i och på andra håll, vill jag fråga : Var står i den här frågan? Var står har jag lärt mig . Men var står i denna för så viktiga fråga? 52 (): Det är från regeringens sida inte alla frågor som tar att utreda. Att fördela de digitala marksändningstillstånden kunde ut i en handvändning. Jag vill inte ens påstå att departement var inblandat. Det skedde tydligen i stort sett på något annat sätt.