prot · GU0930 · 2006-11-30 00:00:00 — Då blir man nervös. Hade det varit tvärtom hade ni gladeligen varit med och drivit in ännu mer i lagstiftning. Observera att detta är en väg som jag inte vill gå, utan jag vill lyfta in mer i avtalen. Jag vill också stärka den tredje parten, framför allt den enskilda människan, som inte har ett värde . Det är ganska skrämmande hur enskilda arbetstagares rättigheter på olika sätt har avtalats bort utan att man ens har fått rätten att förhandla om dem. Jag minns själv när jag var springvikarie i omsorgen hur förhandlade bort min löneförhöjning . Om man inte var med i fick man vänta ytterligare tills löneförhöjningen kom. Det är typiskt att göra så för den som handlar utifrån sitt eget maktintresse och vill behålla sin egen ställning. Man kunde åtminstone ha varit hygglig och öppnat för möjligheten till alternativa a-kassor och alternativa fackförbund. Jag vill inte vara med och stödja den socialdemokratiska partikassan med min surt förvärvade lön. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2006/07:82 om höjda arbetsgivaravgifter för småföretagen 151 Finansminister (): har frågat näringsministern varför arbetsgivaravgifterna höjs för småföretagen. Han har även frågat vad hon tänker göra för att minimera skadeverkningarna och hur förändringarna påverkar småföretagens möjligheter till nyanställningar. Slutligen har han frågat om regeringen avser att fullfölja förslagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Alliansen gick till val på att skapa bättre förutsättningar för företagandet. Syftet var att ge nya jobb i . För att stimulera efterfrågan på arbetskraft har regeringen föreslagit eller aviserat ett flertal riktade åtgärder. Åtgärderna blir träffsäkra och får en långsiktigt god effekt. Löneskatten för personer som är eller äldre slopas. Socialavgifterna för unga sätts ned. En mycket viktig avisering är att socialavgifterna i tjänstesektorn ska sänkas. En sådan åtgärd har särskilt stor betydelse för småföretagen. Dessutom införs en skattereduktion för hushållstjänster. Det kommer att öka efterfrågan på sådana tjänster ytterligare. Dessa åtgärder gynnar särskilt småföretagen. Tyvärr kan alla dessa åtgärder inte träda i kraft . Frågorna måste i vissa delar beredas ytterligare. Nedsättningen för tjänstesektorn kräver dessutom ett statsstödsgodkännande från kommissionen. Regeringen har dock även föreslagit förbättringar beträffande andra skatteregler. Dessa förändringar får småföretagen del av redan från årsskiftet. Bland annat sänks skatterna genom det föreslagna jobbskatteavdraget och genom att förmögenhetsskatten sänks. års taxering försvinner även den så kallade lex Uggla-skatten. Dessutom har regeringen föreslagit förbättrade regler för fåmansföretag och deras delägare, de så kallade 3:12reglerna. Enligt förslaget höjs schablonbeloppet i förenklingsregeln. Dessutom görs löneunderlagsregeln mer förmånlig. fråga avser slopandet av den generella 5-procentiga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Detta system har fått kraftig expertkritik . Kritik har kommit från dåvarande revisorer. Dessutom har kritik framförts från en arbetsgrupp tillsatt av den socialdemokratiska regeringen. Denna arbetsgrupp var tillsatt för att utreda fåmansföretagens skattesituation. Kritikerna har framhållit att den 5-procentiga nedsättningen är ett ineffektivt system. Stödet gynnar en betydligt större grupp av företag än vad som var syftet. Alla företag oavsett storlek kan utnyttja stödet. Ett sådant system kostar mycket pengar och är felriktat. De föreslagna förbättringarna i 3:12-systemet kan dessutom svårligen kombineras med det generella avdraget vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna. Det konstaterades också av den nämnda arbetsgrupp som tillsattes av den tidigare regeringen. Även reglerna för enmansföretagarna, de så kallade soloföretagen, möttes av kritik. Framför allt kritiserades lagen för att det var en temporär åtgärd. De förslag som har lämnats i budgetpropositionen är ett långsiktigt paket av åtgärder för att skapa flera jobb. Den totala effekten av dessa åtgärder är positiv för företagen. För att finansiera dessa förslag har bland annat det särskilda avdraget slopats. Genomförandet sker i två steg för att minimera de omedelbara effekterna för småföretagen. får ett halverat avdrag göras. Sammantaget kommer de åtgärder som föreslagits i budgetpropositionen att skapa ett gynnsammare klimat för småföretagen. Det är en viktig del i regeringens arbete med att långsiktigt skapa flera jobb och flera företag i . Budgetpropositionen är överlämnad för . Det är nu uppgift att behandla förslagen. 152 (): Tack för svaret. Det går ju starkt för svensk ekonomi. Vi har en väldigt stark bnp-ökning. Nyföretagandet är starkare än det har varit så länge man har mätt. Vi ser en mycket stark sysselsättningsökning. Den senaste siffran från SCB visar på en sysselsättningsökning med 146 000 flera jobb. Det är tjänstesektorn som växer så att det knakar. Man anställer alltfler. Man blir därför väldigt förvånad när man ser regeringens budgetproposition och hur man angriper frågan om jobbskapandet. Vi kan börja med valrörelsen. Det var nog ingen tvekan om att den borgerliga alliansen lyckades skapa ett intryck för landets företagare om att nu väntar sänkt arbetsgivaravgift. Om vi frågar landets småföretagare skulle jag tro att vad man förväntar sig ska ske är att arbetsgivaravgiften sänks. Det är stark marknadsföring. Jag får gratulera finansministern till det. Det var duktigt. Det var skickligt marknadsfört. Det lilla jag har haft av utbildning i marknadsföring har gett en viktig lärdom: Man ska vara oerhört försiktig med att marknadsföra något som visar sig vara tvärtom när det realiseras. Så är det. Särskilt kraftfull blir höjningen för de riktigt små företagen. Det handlar om att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som har funnits försvinner från och året därpå. Det innebär för ett litet företag med två tre anställda att arbetsgivaravgiften sammantaget ökar med . Det innebär att om man som ett litet handelsföretag ska kunna sälja mer för att få in de pengarna och kunna leverera dem till måste man kanske öka försäljningen med för att hantera den ökade skatten. Det innebär naturligtvis ett hårt slag för de minsta företagen. Det är inget problem för de stora företagen. För de små är det en rejäl kostnadsökning, på tvärs mot det valbudskap som den borgerliga alliansen hade under valrörelsen. Dessutom tar regeringen bort den nedsättning av arbetsgivaravgiften som finns för enmansföretag som anställer sin första. Det innebär en ökad lönekostnad med för det enmansföretag som hade tänkt anställa sin första medarbetare. Jag har mycket svårt att förstå logiken i denna politik, när man går till val på kraftfullt sänkta arbetsgivaravgifter. Det är också den kritik som väller fram från småföretagarhåll. , vd för , säger att av denna kostnadsökning belastar de minsta företagen. från säger: Att regeringen tar bort den generella sänkningen är obegripligt. Det innebär i praktiken en 18-procentig höjning för småföretagen. hävdar att man sänker andra skatter. Det är inte riktigt. Den sänkning av arbetsgivaravgiften i tjänstesektorn som ni planerar kommer möjligen 2008, om det blir okej från . Det innebär att ni tar ut finansieringen för detta, men ni genomför inte sänkningen. Ni finansierar borttagen förmögenhetsskatt med detta. Det lilla handelsföretag vi talar om, det lilla hotellet eller den lilla elektrikerfirman betalar mycket sällan någon förmögenhetsskatt över huvud taget. Det kommer bara att vara till gagn för dem som är förmögna företagare. Det gäller inte de vanliga företagarna i tjänstesektorn i allmänhet. Min fråga till är: Varför denna kraftfulla höjning av arbetsgivaravgiften? Varför får små företag betala för avskaffad förmögenhetsskatt? 153 (): Ett tack till för att han har väckt den här interpellationen. Frågan om arbetsgivaravgifter är naturligtvis en viktig diskussion som vi behöver ha i den här kammaren ofta. Som var inne på har de borgerliga skickligt lyckats mörka sitt förslag som höjer arbetsgivaravgiften för företagen med nästan . Eftersom nedsättningen innebär att det är de små företagen som vinner mest är det också de som förlorar mest på borttagande. Precis som finansministern bor jag i . Jag har besökt en lång rad mindre företag i och runtom i i första hand, eftersom det är det som är min valkrets. Det går bra för många av dem. Självfallet funderar man på att fortsätta att anställa. När de lyssnade på de borgerliga partierna före valet vet jag att flera av dem, liksom de flesta av oss andra, väldigt tydligt uppfattade att det skulle bli billigare och att ni skulle minska deras kostnader för att anställa, och så blir det inte så efter valet. Ni gör det tvärtom dyrare. Som skriver i sin interpellation: För en företagare med ett par tre anställda höjs arbetsgivaravgiften med . För den som är egenföretagare och vill anställa sin första medarbetare blir kostnaden upp mot ytterligare . Jag trodde att ni skulle sänka trösklarna för att anställa. höjer ni dem i stället och slänger dörren i ansiktet på dem som trodde på era vallöften. Det är inte bara vi socialdemokrater som är kritiska. Vi hörde tidigare i debatten ett par exempel från näringslivet. Just som nämnde, har till alldeles varit näringslivskoordinator i och . Hon vet mycket väl hur det här slår mot de företag som finns i finansministerns hemkommun. Vi har bra fart på jobbskapandet i . Det råder ingen tvekan om att det är väldigt positivt. Det är en utveckling som behöver fortsätta framöver. Med den politik som regeringen nu föreslår riskeras den utvecklingen. Det är försämringar för småföretagare som anställer både genom att den generella nedsättningen tas bort och genom att era nystartsjobb är sämre än de anställningsstöd som finns . Det är försämringar för löntagarna genom kraftiga avgiftsökningar och försämringar för sjuka och arbetslösa. Det är inte bara en orättvis politik. Den är dessutom felaktig om man vill bygga starkare och mer konkurrenskraftigt. Regeringen har dessutom varit direkt dålig när det gäller att bereda sina förslag. För det har man också fått kritik. Det har finansministern och jag diskuterat tidigare. Så är det också i den här frågan. Lagrådet skriver i sitt yttrande att det är tveksamt om den beredning som förekommit i ärendet motsvarar de krav som ställs i 7 kap. 2 § i regeringsformen, särskilt som det inte heller finns någon dokumentation rörande den mycket begränsade beredning som har skett. Med tanke på att det saknas en ordentlig beredning och konsekvensanalyser av regeringens skatteförslag är det minsta man kan begära att finansministern nu redogör för konsekvensen av det här förslaget. Hur påverkar de försämringar regeringen nu föreslår i den här frågan småföretagarnas vilja att anställa? 154 Finansminister (): Jag börjar med att konstatera att det finns många likheter mellan mig och . En är att vi saknar utbildning i marknadsföring. En annan är att vi naturligtvis är glada över att det går bra för . Det finns en del skillnader. Vi ser jobbskapandet, jobbtillväxten, kampen mot utanförskapet, kampen mot massarbetslösheten och kampen för att få upp sysselsättningen som det centrala. Det är det vi har gått till val på. Det är den politik vi har redovisat från och framåt. Där ingick bland annat åtgärden om en slopad nedsättning. Det är möjligtvis lite förvånande att man säger att det här skulle vara en nyhet. Vi har redovisat skattesänkningar i budgeten på 6,6 miljarder för företagen. De finansieras med 2,3 miljarder via den här åtgärden. handlar det om 11 miljarder i samlade skattesänkningar och 4,6 miljarder i minskade skattesänkningar, det vill säga nettoskattesänkningar på fyra fem sex sju miljarder. Vi kan notera att i sin vurm för företagande glömmer att nämna att i den socialdemokratiska motionen avvisas nästan alla de här skattesänkningarna, vilket ju innebär att det är en väsentlig skattehöjning. Med den politik som står för är det en skattehöjning på fyra fem sex miljarder för dem som driver företag. framför att han inte förstod logiken i förslaget. Jag hittade en väldigt bra propositionstext där man skriver så här: För arbetsgivare med en lönesumma påverkas inte marginalkostnaden för arbete och därmed inte heller sysselsättningen. Skattebortfallet till följd av avdraget för de sistnämnda utgör därför en dödviktskostnad för åtgärden. Sedan fortsätter regeringen: Då det i denna proposition föreslås skattelättnader som till inte oväsentlig del kommer företagssektorn till del, är det rimligt att finansieringen av dessa lättnader sker genom vissa förändringar av beskattningsreglerna för företag. Mot bakgrund av hur stödet är utformat anser regeringen därför att en sänkning av det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna är rimlig. Det är en klok ståndpunkt. kan även en socialdemokratisk regering, som här i budgetpropositionen 2004/05 där man föreslog en minskad nedsättning av arbetsgivaravgifterna, ha rätt. Då gjorde man det som en del i finansieringen av avskaffandet av arvsskatten. Det är en åtgärd som jag naturligtvis är glad för och som säkert har bidragit till ett bättre entreprenörsklimat. På samma sätt är det naturligt att vi finansierar en del av de skattesänkningar som kommer företagarna till del genom att det blir vissa försämringar av skattesystemet också för dem. Vi för inte en politik som handlar om att föra över stora ekonomiska resurser till företagare eller grupper med betydande ekonomiska resurser. Vi för en politik för att skapa jobb och sysselsättning och för att minska arbetslösheten. Då måste alla vara med och bära bördorna av detta. När vi nu halverar förmögenhetsskatten, gör väsentliga förbättringar och sänker skatterna med över 11 miljarder för företagen, då är det också rimligt att det sker en viss finansiering inom företagssektorn, inte minst för att de samlade fördelningspolitiska konsekvenserna av politiken ska vara rimliga. Det är bland annat därför som vi kan presentera en budget som har en mycket liten effekt på inkomstskillnaderna, till skillnad från de många socialdemokratiska som i allt väsentligt bidrog till att öka inkomstskillnaderna och förmögenhetsskillnaderna mellan människor. Därför tycker jag att det är en rimlig avvägning. Sedan blir dessa räkneexempel fullständigt häpnadsväckande. Här talar man om företag som har tre fyra anställda. Då kan vem som helst räkna ut att det handlar om jättelika samlade skattelättnader via jobbavdrag, arbetsgivaravgifter, förmögenhetsbeskattning och andra förslag. Det är väl självklart att dessa företag och deras anställda netto går plus i och med de åtgärder som vi föreslår. Det här är en politik som rimligt avvägd har fördelningseffekter som man kan leva med och som ger ett mycket starkt bidrag till kampen mot massarbetslösheten, på den punkt där och hans tidigare regeringskolleger stod tomhänta och lämnade efter sig det arv som vi har att sanera. 155 (): Den förra regeringen stod tomhänt, sade finansministern. SCB:s siffror visar en sysselsättningsökning på 146 000. Det är jobbökningssiffror som vi inte har sett på mycket . Den privata tjänstesektorn, där det anställs, driver detta. Det är där som småföretagen anställer. säger också i sina ljusa stunder jag hörde honom i att det kommer att dröja innan regeringens politik syns i sysselsättningssiffrorna. Och det verkar väl vara rimligt. De sysselsättningssiffror som vi ser nu står den förra regeringen bakom. Det säger också i populära radiokanaler. Sedan säger att detta är en dödviktskostnad som man måste bära bördorna för inom företagssektorn. Men problemet är att lägger hela bördan på de småföretag som kanske har ett par anställda och som ofta finns i en tjänstesektor som inte ger så stora marginaler. En sådan här höjning innebär att de måste öka sin försäljning väsentligt bara för att få ihop den summa som ska levereras in extra till kassa. Det är så det ser ut. Avskaffad förmögenhetsskatt är ingen lättnad för denna grupp av företag eftersom de allra flesta i den företagsgruppen inte betalar någon förmögenhetsskatt. När man dessutom avskaffar den stora lättnad som fanns för enmansföretagen att anställa den första personen, så får man mycket kraftiga konsekvenser för de allra minsta företagen. Det är därför som upproret växer bland företagarna. Det är därför som deras organisationer protesterar så högljutt. Har inte märkt att man från protesterar å det bestämdaste mot att arbetsgivaravgifterna höjs? De trodde att regeringen skulle sänka arbetsgivaravgifterna. Detta måste förklaras för företagssektorn. Jag tror att de allra flesta företagare som ännu inte har hört talas om denna höjning får en chock när de upptäcker att det blir dyrare att ha anställda. Vad händer för det företag som har två anställda som är mellan ? De får ingen nedsättning över huvud taget. Men de får en höjning. Sedan kommer vi till nästa steg, det som detta var till för att finansiera men som man nu har skjutit upp, nämligen sänkta arbetsgivaravgifter i tjänstesektorn. Det kan låta bra. Men det innebär att ni där kommer att dra gränser som gör att det finns företag inom tjänstesektorn som blir stora förlorare och några få som blir vinnare. Vad är det för logik i att göra på så sätt att småföretag i hotell-, taxi- och detaljhandelsbranschen bara får höjd arbetsgivaravgift? Dessa pengar ska användas till att sänka arbetsgivaravgiften för restauranger och städföretag. Hur blir det för ett hotell, som får höjd arbetsgivaravgift, om man har en restaurang? Då får man möjligen sänkt arbetsgivaravgift. Hur blir det för en bensinmack, som får höjd arbetsgivaravgift? Men om den säljer korv ska man för den delen av arbetsdagen som den anställde säljer korv få sänkt arbetsgivaravgift. Och hur är det med Gnosjöföretagen? Det finns många industriföretag i som är små. De är kanske underleverantörer i plastbranschen, i metallbranschen eller något annat och gör ett väldigt bra jobb. De ser ingen sänkning framför sig, utan bara en höjning. Det är detta som gör att företagarna är upprörda och vänder sig till regeringen och undrar: Ni sade att ni skulle sänka arbetsgivaravgiften, men ni höjer den. När ni sedan sent omsider mot slutet av mandatperioden ska försöka sänka den sker det på det orättvisa sättet att hotellet och taxiföretaget får en höjning medan städföretaget får en sänkning. 156 (): Finansministern motiverar i alla fall en del av borttagandet av den 5-procentiga nedsättningen med att man ska sänka skatterna för andra företag, på andra sätt i alla fall, inte minst för att stimulera den hushållsnära sektorn. Jag måste knyta an till det som sade på detta område. Väldigt många av de företag som jag besöker när jag befinner mig i eller någon annanstans i är små verkstads- och industriföretag. Det är alltså de som ska finansiera detta för att det ska bli billigare för ganska rika människor i till exempel att få sina hem städade. Jag har svårt att se hur det skulle öka konkurrenskraft. Det är i alla fall inte bra för företagen i den valkrets som jag kommer från. Jag tycker också att det är märkligt att regeringen inte kan presentera någon form av konsekvensanalys av sina skatteförslag. Jag kan ha en viss förståelse för att det var bråttom efter valet och att man då inte hann med att göra allting som man borde göra. Men har det snart gått sedan budgetpropositionen hamnade på bord. Och det finns fortfarande inga svar på frågorna om vilka konsekvenser som regeringen ser. Jämfört med ökar alltså lönekostnaden för småföretagen . Och det blir ännu större skillnader för den som hade tänkt anställa sin första medarbetare. Min fråga kvarstår om finansministern inte tror att dessa försämringar spelar någon roll för anställningsviljan i de små företagen. 157 Finansminister (): kände en stolthet över vad man har åstadkommit. Jag kan ha stor respekt för att det är den känslan som man vill ha när man efter ett hårt arbete har tagit ansvar för det som det innebär att ha ett tungt regeringsuppdrag. Det kan jag ha respekt för. Men jag måste ändå säga att det i min utvärdering blir ett lite mörkare perspektiv. Under den sista mandatperioden har ungdomsarbetslösheten fördubblats. Det ser mycket bekymmersamt ut. är praktiskt taget det enda europeiska land där man kan se en sådan utveckling. Väl av de unga människorna står utanför arbetsmarknaden. och har en arbetslöshet som ligger på nästan halva den svenska nivån. , , , , , och stora delar av världens små öppna ekonomier har väsentligt lägre arbetslöshet än . Vi har ett utanförskap som mätt i helårsekvivalenter överstiger en miljon mätt i antalet människor som är beroende av olika ersättningar. Det är uppemot en och en halv miljon människor. Det är arvet som Socialdemokraterna lämnar efter sig. Jag förstår att det är en utveckling som man inte gärna talar om och att man hellre extrapolerar de två tre sista sysselsättningsrapporterna för att glädjas. Men låt oss ta denna fråga på allvar. Det som jag sade om dödviktskostnader, , var inte någonting som jag hade hittat på, utan det läste jag upp ur en budgetproposition som har undertecknat. Det var den regering som du själv satt med i som gjorde det konstaterandet. Det gjorde man på goda grunder. revisorer har konstaterat att det här är den i särklass minst kostnadseffektiva åtgärden av dem vi har för att öka sysselsättningen. Man konstaterar att kostnaden per skapat arbete uppgick till 1 ½ miljon kronor. Det är alltså en mycket ineffektiv åtgärd som nu försvarar häpnadsväckande nog utifrån att han själv en gång i har röstat för och som statsråd tagit ställning för en budgetproposition som innehållit Nej, du röstade kanske aldrig för den. Okej, vi gör en notering att det var den dåvarande näringsministern. ((): Statsråd röstar inte i kammaren.) Det stämmer naturligtvis. Det man kan konstatera här är att det vi gör när det gäller förmögenhetsskatten, 3:12-reglerna, lex Uggla, ungdomsarbetsgivaravgifter, servicesektorn, de äldre, hushållsavdrag och en lång rad andra åtgärder minskar väsentligt kostnaderna för att anställa. Till de flesta av de åtgärderna säger nej. Därför undrar jag om ni har pratat med om detta. Ni ansåg ju att det var så viktigt att man marknadsförde sin politik. Det gjorde vi före valet. Vi redovisade den i tabeller och så vidare. Har ni berättat för att Socialdemokraterna säger nej till skattesänkningarna och följaktligen föreslår skattehöjningar på 47 miljarder? Om den mycket marginella skattehöjning som vi gör har så stora och katastrofala effekter på sysselsättningen, vad betyder då att man höjer skatterna med 4, 5 eller 6 miljarder? Därtill blir man lite förvånad över och argumentation. Gemensamt blir den lite besvärlig. Om man nu gjorde det här i budgeten 2004/05 och det är så förskräckligt farligt, hur kan vi då ha den fantastiska sysselsättningsutveckling som berättar om? Det blir lite besvärligt att förstå. Vi har tidigare haft diskussioner om beredningsprocessen. Naturligtvis tycker jag att väcker viktiga frågor. Men den ordning vi har före trycklov för att presentera en budget är den ordning som de borgerliga partierna, allianspartierna, har kritiserat och som partivänner sett till att vi har att leva med. Därför tycker jag att den här diskussionen om beredningen blir lite märklig i det perspektivet. 158 (): Jag skulle vilja rekommendera att åka ned till Gnosjöföretagen och säga: ska jag hjälpa er med den dödviktskostnad som ni dignar under genom att höja era arbetsgivaravgifter rejält. De pengarna ska jag ta och använda till att låta några andra företag få sänkt arbetsgivaravgift. Jag tror inte att det kommer att vara populärt. Problemet för regeringen är att de inför småföretagare har gett ett intryck av att arbetsgivaravgifterna sänks . I själva verket höjs de, och inte med småsummor! För ett litet företag betyder en höjning med väldigt mycket. Det är mycket mer försäljning man måste åstadkomma för att skrapa ihop de pengarna. Där har ni vilselett företagare.