eunbil · GU0N1875 · 2006-11-17 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd 13421/06 PECHE 282 Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurser inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 20. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Fiskemöjligheterna för gemenskapens länder på djupvattenlevande fisk bestäms . Senast TAC:er (totala tillåtna fångstmängden) bestämdes för dessa bestånd var för att gälla . Djuphavsarterna är en mycket känslig resurs och oreglerat fiske och ökade fiskeansträngningar finns flera arter som är allvarligt hotade. Mot bakgrund av detta har kommissionen föreslagit kraftiga reduktioner i detta fiske. () har uppdaterat de vetenskapliga råden vad gäller fisket på ett tiotal djupvattenlevande arter (däribland atlantisk soldatfisk, skoläst, birkelånga och långa) samt sina samlingsråd för en grupp av djupvattensfisk. Djupvattenlevande fisk är särskilt känsliga för hårt fisketryck eftersom de är långlivade, har låg reproduktion och blir könsmogna vid tämligen hög ålder. ICES rekommenderar att fiske inte bedrivs förrän man kan påvisa att bestånden är tillräckligt stora för att kunna nyttjas för fiske. ICES råd baseras på data från fiskeansträngning, landningsstatistik och utkast. Således finns det brister i beståndsuppskattningen; djuphavsfisk är av förklarliga skäl svåra att inventera. Kommissionen baserar sitt förslag på principen om en balans mellan biologisk hänsyn och socioekonomisk hänsyn. För gemenskapens bestånd brukar denna balans reflekteras i 15%-principen, d.v.s. en maximal årlig förändring av TAC:n . Men i fallet med djuphavsarterna menar kommissionen att en reduktion på inte är tillräcklig. De föreslår därför en kraftigare reduktion för många arter. I de fall ICES rekommenderar en nollkvot (t. ex. atlantisk soldatfisk och birkelånga) så vill kommissionen fasa ut fisket med en årlig minskning av kvoten med 1/3. Det ska dock noteras att TAC:erna för många bestånd inte helt fångas, bl.a. på grund av höga bränslepriser. Kommissionens förslag på TAC:er för djuphavsarterna innebär alltså kraftiga reduceringar, för de mest utsatta bestånden. Vissa berörda medlemsstater menar att reduktionerna är för kraftiga, medan andra, däribland , ger stöd till kommissionen. ICES-områdena 6 och 7 kommer fortsätta att vara stängda för fiske av atlantisk soldatfisk. Förslag till svensk ståndpunkt bedriver inte något fiske riktat mot djupvattenlevande arter och i de fall tilldelas kvoter är dessa bifångstkvoter (bl. a av guldlax, långa). delar kommissionens bedömning. Detta p.g.a. djuphavsfiskarnas sårbara biologi samt den stora osäkerhet som råder i beståndsuppskattningarna. Ett alltför omfattande fiske kan snabbt leda till att bestånd kollapsar. De föreslagna bifångstkvoterna för vissa arter är oundvikliga men de kan genom bifångstrapportering bidra till viktig information om beståndsstatusen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i och om ändring av förordningarna (EG) nr 2847/03 och (EG) nr 973/2001 13406/03 PECHE 353 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Bakgrunden till förslaget om en ny förordning för förvaltningsåtgärder i är utarmningen av många bestånd och den höga förekomsten av utkast och bifångster. Dessutom motiveras förslaget av att förvaltningen av fisket i skiljer sig från övriga områden inom EU. Kommissionen lade fram ett förslag till en förordning 2003 men p.g.a. starka invändningar från flera Medelhavsstater behandlades frågan först vid rådet . Trots att frågan har behandlats , och att ytterligare kompromissförslag har lagts fram, så har man ännu inte lyckats fatta ett beslut i frågan. Medlemsstater har fördröjt behandlingen av frågan med bl.a. motiveringen att förordningen skulle leda till stor arbetslöshet i fiskerinäringen. Med det nya förslaget som föreligger hoppas kommissionen att man når fram till en kompromiss. Förslag till svensk ståndpunkt kunde godta det dåvarande förslaget även om det inte helt motsvarade ställda förväntningar. bör även fortsättningsvis stödja ansträngningarna att skärpa förvaltningen i i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens målsättning. Det är angeläget att nuvarande förslag inte urvattnats ytterligare och att förslaget är i linje med övriga förvaltnings- och återhämtningsplaner inom gemenskapen. Frågan har senast varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om elektronisk registrering och rapportering av fiskeverksamheter och om metoder för fjärranalys 14181/04 PECHE 222 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. har gemenskapen verkat för att det satellitbaserade kontrollsystemet (, VMS) skall införas som ett redskap för att effektivt kontrollera fiskeflottan oavsett var den är verksam. Efter en rad pilotprojekt har det blivit obligatoriskt för vissa fartygskategorier att ha ett instrument ombord som möjliggör elektronisk registrering. Förslaget, som innebär elektronisk rapportering av fiskefångster, är ytterligare ett steg i riktning mot användningen av modern teknik. Ett rationellt utnyttjande av fiskresurserna förutsätter en korrekt rapportering om t. ex. fångstkvantiteter ombord, arter, tidsperiod för fiskeverksamheten, områden där fiskfångsten gjordes samt använda fångstredskap. Uppgifterna sammanställs manuellt av fiskefartygens befälhavare och förs in i en loggbok. Samma metod används vid omlastning, landning, transportering eller försäljning av fiskfångster. Ansvariga kontrollmyndigheter överför därefter uppgifterna i digital form. Processen är tidsödande, kostsam och medför risk för uppkomna felaktigheter som kan äventyra tillförlitligheten. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget som kommer att förenkla och effektivisera myndigheternas och näringens arbete. Detta är även ett viktigt steg för att förbättra fiskerikontrollen. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Meddelande från kommissionen till rådet och : Att genomföra hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning Kommissionen lade fram ett meddelande om hur hållbarhet i EU:s fiskeripolitik skall kunna genomföras genom maximal hållbar avkastning (MSY: maximum sustainable yield) för gemenskapens fiskbestånd. Avsikten är att ta fram en metod och initiera en debatt om hur åtaganden från världstoppmötet om hållbar utveckling i skall uppfyllas. Åtagandet innebär bl.a. att bevara världens fiskbestånd på nivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, om möjligt inte senare än . Begreppet maximalt hållbar avkastning (MSY) innebär att fångsten från varje fiskbestånd ska vara den högsta möjliga som kan uppnås . Detta har i ringa utsträckning använts i den gemensamma fiskeripolitiken som istället vilar på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Ordförande har föreslagit ett antal frågor som skall ge vägledning till det fortsatta arbetet. Ordförandeskapet planerar att ordförandeskapsslutsatser skall antas om meddelandet på jordbruks- och fiskerådet . Förslag till svensk ståndpunkt Det är viktigt att ministrarna får möjlighet att diskutera ett sådant principiellt begrepp som "MSY" innan det införlivas i den gemensamma fiskeripolitiken. Avgörande från svensk sida är att nya tillämpningsprinciper inte får försvaga bevarandesyftet med politiken utan snarare förstärka det. De bärande principerna, försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen, är fastställda i grundförordningen och därmed fortsatt gällande. Begreppet "MSY" kan komplettera dessa instrument, inte ersätta. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Meddelande från kommissionen till och rådet: Handlingsplan 2006-2008 för förenkling och förbättring av den gemensamma fiskeripolitiken - Lägesrapport + lunchdiskussion 15613/05 PECHE 277 Kommissionen presenterade en generell handlingsplan för förenkling och förbättring av Europeiska gemenskapens lagstiftning, KOM(2002)278. Syftet var att utforma lagstiftningen så att den är mer effektiv och transparent för såväl medlemsstaterna som allmänheten. Genom detta skall konkurrens, tillväxt och hållbar utveckling främjas och bidra till målen enligt Lissabonstrategin. Ett antal steg har tagits i processen för att uppnå ovan målsättning. Avseende den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) antog rådet rådsslutsatser om förenklingsarbetet av GFP och uppmanade kommissionen att presentera en handlingsplan för detta arbete. Handlingsplanen presenterades vid jordbruks- och fiskerådet och innehåller de åtgärder kommissionen ämnar genomföra under 2006-2008 avseende förenkling och förbättring av GFP. Hur arbetet med handlingsplanen fortskrider skall avrapporteras under varje ordförandeskap. Vid jordbruks- och fiskerådet informerade kommissionen rådet om hur arbetet fortskridit och följer nu upp med en ny redogörelse. Huvudpunkterna i redogörelsen gäller TAC:er (totala tillåtna fångstmängden), tekniska åtgärder, datainsamling, övervakning och kontroll samt fisketillstånd. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är positivt att kommissionen fortsätter förenklingsarbetet och kontinuerligt avrapporterar till rådet. har tidigare ställt sig positivt till kommissionens handlingsplan med utpekade åtgärder för hur förenklingsarbetet skall fortgå. Åtgärder för ökad framförhållning i lagstiftningsprocessen kan särskilt underlätta förenklingsarbetet. I detta ligger även en förankring av förslag hos berörda aktörer, främst via regionala rådgivande nämnder, vilket skall skapa en ökad förståelse och legitimitet för regelverket. Frågan har senast varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Biologisk mångfald (fiske/jordbruk) antog kommissionen ett meddelande till rådet vars syfte var att förstärka EU:s insatser för att stoppa förlusten av biologisk mångfald i EU. I meddelandet slås det fast att fisket och vattenbruket i kan påverka fiskbestånd, arter och livsmiljöer negativt där överutnyttjande, spridning av främmande arter och förorening uppges som huvudorsakerna. Jordbrukets bidrag till bevarandet av genetiska resurser, arter och habitat lyfts fram, liksom också det hot mot den biologiska mångfalden som intensifiering och specialisering inom jordbruket utgör. Ordförandeskapet planerar att rådsslutsatser skall antas om meddelandet på miljörådet . Rådsslutsatser antas med konsensus. I meddelandet ställs bl.a. krav på biologisk mångfald inom den gemensamma fiskeripolitiken. Bland annat genom att fastställa gränser för fiskeridödlighet, nya mer skonsamma fiskeredskap, skyddade områden och minimistorlekar samt skydd för känsliga livsmiljöer. Även IUU (bekämpning av illegalt fiske), nämns som en viktig fråga. Inom jordburksområdet lyfts bl.a. miljöersättningar, god jordbrukarsed, ekologisk produktion och stöd till mindre gynnade områden fram som viktiga instrument för bevarande av biologisk mångfald. De möjligheter som den nya landsbygds-förordningen ger framhålls som medlemsstaternas ansvar för att den genomförs på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden understryks. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar och stödjer kommissionens meddelande. Det ger en god grund för det fortsatta arbetet inom EU med att bevara och nyttja biologisk mångfald. Från svensk sida är det angeläget med en fortsatt sektorsintegrering så att samarbete mellan sektorerna fiske, jordbruk och miljö främjas. Vidare stödjer kommissionens bedömning att en särskilt stor utmaning utgör biologisk mångfald på landsbygden generellt och i havet. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn 13000/06 AGRIORG 74 AGRIFIN 77 WTO 153 ACP 142 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag till reform av marknadsordningen för bananer. I och med införandet av en ny importregim för bananer kommer reformen av marknadsordningen i princip endast att beröra kompensationsstödet till EU:s bananproducenter. Stödet varierar med ett genomsnittligt årligt fastställt försäljningspris och är därmed klassat som ett gult (handelsstörande) stöd enligt WTO:s kriterier. Den EU-produktion som berättigar till stöd är maximerad till , dock finns inte något budgettak för stödet. Kommissionens förslag innebär i korthet att stora delar av marknadsordningen stryks och att kompensationsstödet avvecklas. För EU:s bananproducenter i de yttre randområdena (, , , och ) överförs kompensationsstödet till POSEI-programmet . Stödet till övriga bananproducenterna i EU (, Algarve-kusten, samt ), vilka står för av EU-produktionen, frikopplas. Budgeten för förslaget på ca baseras på genomsnittliga utgifter för kompensationsstödet , plus en säkerhetsmarginal på som ska kompensera för prisvariationer inom sektorn. Reformen inför ett budgettak för utgifterna men innebär totalt sett en budgetökning. Förslag till svensk ståndpunkt vill se minskade handelsstörningar och ökad marknadsorientering för bananproduktionen inom unionen. Det produktionskopplade stödet som utgår till ca 15 000 bananproducenter har varierat . anser att det finns utrymme för budgetbesparingar. förespråkar ett system som i ökad utsträckning ligger i linje med , samt att bananproducenterna fortsatt ska uppmuntras till ökad miljöhänsyn. Dessutom bör verka för en förenkling av regelverket liksom en högre grad av öppenhet i stödsystemet. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) 13217/06 297 AGRISTR 38 AGRIFIN 78 AGRIORG 76 ENV 491 217 Förordningen: Artikel 36 och 37.2 i fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Rådsförordning (EG) nr 1782/2003 anger att kommissionen ska överlämna en rapport till rådet om genomförandet av stödsystemet för energigrödor, vid behov åtföljd av förslag som tar hänsyn till genomförandet av EU:s biobränsleinitiativ . I samband med den rapport som har presenterats föreslår kommissionen att energigrödpremien görs tillgänglig även för de nya medlemsstaterna (NMS) som tillämpar det förenklade stödsystemet (single area payment scheme, SAPS). Kommissionen föreslår därför att den maximal garanterad arealen (MGA) utökas med 500 000 ha till 2 miljoner ha. Förslaget innebär en ökad budgetkostnad på . Nationellt stöd för anläggning av permanenta energigrödor som till exempel salix föreslås utökas till att omfatta arealer även utanför trädan, under förutsättning att lantbrukaren ansöker om energigrödpremien. Utöver ändringar inom ramen för stödsystemet för energigrödor föreslår kommissionen även ett antal ytterligare ändringar i rådsförordning 1782/2003. Bland annat föreslås att möjligheten att tillämpa SAPS förlängs till utgången av 2010. Undantaget från tillämpning av tvärvillkoren ska dock inte förlängas efter utgången av 2008. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport och förslag om stödsystemet för energigrödor. Kommissionens syfte med ett särskilt stöd för energigrödor är att ersätta fossila energikällor. Det saknas dock en djupare analys av effektiviteten av stödet vilket är beklagligt. Det är även viktigt att förslaget finansieras inom befintliga budgetramar och inte ytterligare belastar jordbruksbudgeten. , vilket kommissionen också anger i rapporten, är de administrativa kostnaderna för stödet höga för såväl lantbrukare som den statliga administrationen. anser därför att det är av stor vikt att regelverket för energigrödor förenklas. långsiktiga målsättning är att all odling på , oavsett slutanvändning ska behandlas lika. Det är viktigt att nya förslag inom den gemensamma jordbrukspolitiken leder till bättre marknadsanpassning genom frikoppling av stöd. Detta gäller även bioenergisektorn. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . a) EU/: Årliga samråd - Information från kommissionen fiskeavtal mellan och föreskriver årliga förhandlingar om kommande års fiskekvoter med mera. Ett första preliminärt meningsutbyte om dessa ägde rum vid jordbruks- och fiskerådsmötet . På detta jordbruks- och fiskeråd kommer kommissionen att informera om den första (vilken ägde rum mellan ) av två förhandlingsrundor med . Den första rundan var av sonderande natur och inte avsedd att lösa de centrala frågorna om kvoter och byte av fiskemöjligheter. Förslag till svensk ståndpunkt Den första förhandlingsrundans sonderingar, och framstegen i några avseenden, visar att förutsättningarna är goda för att nå en ömsesidigt fördelaktig och långsiktigt hållbar överenskommelse vid nästa runda. För svenskt vidkommande är det särskilt angeläget att besluten avseende fisket av sill i /Skagerak beaktar att beståndet består av två komponenter med olika biologiska karakteristika. Frågan var föremål för samråd med inför rådsmötet . b) Rapport från kommissionen till rådet och om tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder - Föredragning av kommissionen 14668/06 349 ENV 581 och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder har tillämpats i EU . Enligt artikel 48 i förordningen skall kommissionen lämna en rapport om genomförandet av den till rådet och parlamentet. Rapporten skall om det bedöms lämpligt åtföljas av lämpliga förslag på ändringar av förordningen. Rapporten behandlar bl.a. genomförandet av förordningen när det gäller godkännandeproceduren för GMO i livsmedel och foder, notifieringen av existerande produkter, märkning av livsmedel och foder innehållande GMO, förekomsten av icke-godkända GMO, åtgärder för genomförandet av förordningen och frågan om fermenteringsprodukter. Kommissionens slutsats i rapporten är att förordningen endast varit i kraft en begränsad tid och att erfarenheten därför är starkt begränsad. Kommissionen betraktar därför rapporten som preliminär och att fortsatt uppföljning och rapportering kommer att vara nödvändig för att få en god bild av hur förordningen genomförts. Kommissionen avser att utarbeta ytterligare en rapport när tillräcklig tid har förflutit för att ge möjlighet till ytterligare insikt i olika aspekter av genomförandet av förordningen. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens rapport och delar kommissionens slutsatser när det gäller genomförandet av och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd i . c) Fågelinfluensan (H5N1) - Uppdaterad information från kommissionen Fågelinfluensa av typen H5N1 har orsakat stora utbrott hos fjäderfä i , och har spridits till och . Människor som varit i nära kontakt med sjuka fåglar har insjuknat och blivit allvarligt sjuka. har sammanlagt 256 människor insjuknat och 152 har avlidit till följd av H5N1-viruset (). rapporterades fynd av vilda fåglar smittade med H5N1-virus i 14 av EU:s medlemsstater, samt utbrott hos tamfjäderfä i , (ett hägn med vilda fåglar), , och . Samtliga dessa utbrott har framgångsrikt bekämpats. Även i EU:s närområde tycks situationen vara under kontroll. För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att samtliga medlemsstater i riskområden skall vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. Experter varnar för att nya fynd av smittade vilda fåglar kan göras under fåglarnas höstflytt. Det kan då bli aktuellt att skärpa kravet för att skydda fjäderfä. Ännu har dock inga rapporter inkommit om sådana fynd. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd . d) Läget i genomförandet av omstruktureringen av sockersektorn - Information från kommissionen Beslut om att reformera sockersektorn togs av jordbruksrådet . Reformen innebär bland annat en prissänkning för socker och sockerbetor samt att ett omstruktureringsprogram med syfte att minska produktionen av socker i EU införs. Omstruktureringsprogrammet är till för att få industrin att avsäga sig produktionskvot och lägga ner produktion. Stödet för att avsäga sig kvot är /ton och sjunker sedan till 625 respektive /ton . Omstruktureringsprogrammet finansieras via en avgift på industrins resterande kvot som ska betalas och är 126,4, 173,8 och /ton. Omstruktureringsfonden ska även användas till att finansiera diversifierings- och övergångsåtgärder i regioner som berörs av omstruktureringen. Det har kommit in omstruktureringsansökningar på ca 1,2 M ton i hela EU. I har ansökt om omstruktureringsstöd för att avsäga sig drygt av sin produktionskvot och lägga ned sockerbruket i . ansökan är beviljad. Kommissionen har bekräftat att det finns tillräckligt med medel i omstruktureringsfonden för de ansökningar som har kommit in /07 och för de diversifieringsstöd som får beviljas i samband med omstrukturering. I medför nedläggningen att alla svenska betodlares leveranskontrakt reduceras med . Arbetet pågår med omstruktureringsprogram som ska innehålla de diversifierings- och övergångsåtgärder som får ges stöd i samband med omstrukturering av sockersektorn. Arbetet med det nationella omstruktureringsprogrammet ska vara färdigt till . Förslag till svensk ståndpunkt Det är positivt att kommissionen informerar om läget i omstruktureringen eftersom det har varit osäkert om effekten av omstruktureringsprogrammet har blivit den som förutsågs i reformdiskussionerna. Sockerreformen var senast uppe för samråd med inför Jordbruks- och fiskerådet . POSEI-programmet innehåller stöd till jordbruket i EU:s yttre randområden och syftar till att garantera försörjning samt minska de merkostnader som uppstår till följd av dessa områdens position. EU:s biobränsleinitiativ innefattar bland annat handlingsplanen för biomassa och strategin för biodrivmedel . Dessutom innefattas kommande översyner av biodrivmedelsdirektivet och biobränslekvalitetsdirektivet. Ange KOMs förslag till rättslig grund, ev. invändningar samt relevanta artiklar i grundfördragen. Ange vidare om frågan kräver enkel majoritet, kvalificerad majoritet eller enhällighet och om EP är medbeslutande.