urf · GTA5URF3 · 2006-01-01 00:00:00 — Om beslutet innebär att resestöd inte beviljas kan ledamoten begära att få frågan prövad av riksdagsstyrelsen. I annat fall kan ledamoten genomföra Självfallet måste ledamoten hålla sig inom ramen för det belopp som gäller för de enskilda ledamöterna . Sedan resan avslutats skall ledamoten lämna en reseräkning. skall han eller hon anmäla att resan har företagits. Har några icke obetydliga avvikelser gjorts från resplanen skall ledamoten upplysa om det. Reseräkning och anmälan lämnas till kammarkansliet som vidarebefordrar reseräkningen för vederbörlig handläggning. Någon särskild reseberättelse krävs inte. För enskilda tjänsteresor av det slag som här beskrivits föreslås att en ledamot får disponera . Medel som inte förbrukats skall överföras till respektive partigrupp vid valperiodens slut. Om ett parti inte kommer tillbaka till efter ett val går de medel som inte har förbrukats tillbaka till riksdagsförvaltningen. bör utfärda särskilda föreskrifter om det föreslagna stödet till individuella resor. Utskotten har i sin resebudget för valperioden en särskild post om för resor till EU:s institutioner. Även om utskotten är oförhindrade att för EU-frågor använda medel ur sin samlade resebudget, anser jag att det finns skäl att öka anslaget med ett särskilt belopp för EU-ändamål som det angivna ändamålet med resor till EU:s institutioner bör vidgas. Detta är motiverat av den nyckelroll utskotten spelar i riksdagsarbetet. Det är viktigt att det ansvar och det inflytande som följer härmed på ett effektivt sätt kan utövas på den europeiska scenen. Den aktuella anslagsposten bör kunna användas för alla typer av kontakter inom unionen och med EU:s institutioner. Inte minst gäller det samarbetet med utskotten i andra nationella parlament. Utskotten bör ha goda möjligheter att i sådana sammanhang sända delegationer eller, om det är lämpligare, enstaka ledamöter. Jag föreslår därför att det för nästa mandatperiod avsätts sammanlagt per utskott för de ändamål som här beskrivits. EU-resor på uppdrag av en partigrupp Även partigrupperna bör få bättre möjligheter att finansiera enskilda ledamöters resor i EU-sammanhang. Grupperna har andra hänsyn att ta än de enskilda ledamöterna, och bör därför kunna göra sina egna prioriteringar för att skapa kontakter och främja samarbetet. Stödet till partigrupperna bör bestämmas till ett visst belopp per mandat och fördelas . Också dessa resor bör i princip vara individuella och ha samma geografiska begränsningar som ovan angetts. När det gäller formerna för stödet föreslår jag att man tillämpar samma regler som gäller för stöd till de av partigrupperna beslutade resorna till konferenser utomlands m.m. Enligt dessa regler skall grupperna redovisa hur medlen används. Av det sagda följer att vice talmännen och kammarkansliet inte har någon direkt uppgift när det gäller denna form av ekonomiskt stöd. Jag föreslår att stödet till enskilda ledamöters EU-resor som beslutas av en partigrupp skall uppgå till per mandat och år. Medel som inte förbrukats bör gruppen få disponera under nästa period. Om ett parti inte kommer tillbaka till efter ett val går de medel som inte har förbrukats tillbaka till riksdagsförvaltningen. De föreslagna olika formerna för stöd till resor för EU-ändamål kommer att medföra följande ökade belastning på budget beräknat . Resor på initiativ av ledamöter EU-resor på uppdrag av en partigrupp 7 Konsekvenser av förslagen Mina förslag föranleder en del lagändringar i ersättningslagen, inkomstskattelagen, skattebetalningslagen och partistödslagen. Ser man till kostnadsaspekten är det svårt att göra några exakta ekonomiska beräkningar med tanke på ledamöternas olika typer av resor. Trots det kan man konstatera att ett enhetligt stockholmstraktamente om skattefritt jämfört med dagens regler leder till en besparing i budget. Likaså innebär slopandet av förrättningstillägg för endagsförrättningar en inbesparing ur perspektiv. Däremot kommer fördyringar att uppstå med mitt förslag när det gäller bostäder i . Dyrare blir det också för med utökade möjligheter till EU-resor. När det gäller den s.k. bilersättningen är det svårare att uppskatta kostnaderna eftersom det kan se helt olika ut från valperiod till valperiod. Min uppfattning är att det torde bli något lägre kostnader. Den totala effekten blir ett minskat anspråk på budget med ca . Om man bortser från arbetsgivaravgifter är den reella besparingen för traktamente och förrättningstillägg . Förslagen innebär en viss sänkning av olika ersättningar till ledamöterna. Denna effekt bör tas med i beräkningen då , i ett vidare perspektiv, tar ställning till nivån på ledamotsarvodet. Såvitt avser mina förslag till nya traktamentsregler, innebär de även en förenkling av den administrativa hanteringen såväl ur som ur ledamotens perspektiv. 7 KONSEKVENSER AV FÖRSLAGEN Följande tabell visar förslagets kostnadseffekter: Inkl. arbetsgivaravgifter på på skattepliktiga ersättningar Bilersättning, skattefri del2 16År 2004 har använts som jämförelseår. 17Baserat färdsträcka men med 2005 respektive ersättningsnivåer. 18Ett utskott har ett bidrag på för resor till EU:s institutioner. 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter har i betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter, 2004/05:URF2, lagt fram förslag till en ny lag om ekonomiska villkor för ledamöter. I förslaget har 5 kap. 1 § delats upp på flera paragrafer och mellanrubriker införts. Vid den lagtekniska utformningen av mitt förslag har jag följt den uppdelningen. Jag har också i förekommande fall följt de språkliga redigeringar som gjorts av kommittén. 4 kap. 2 § Av paragrafen framgår för vilka fordon och i vilken omfattning ersättning betalas när en riksdagsledamot använder eget fordon i samband med en tjänsteresa. Vidare framgår att det i fortsättningen skall vara riksdagsförvaltningen som bestämmer vilka belopp som skall betalas ut. Ersättningen skall alltså inte längre vara knuten till de regler som gäller för tjänstemän inom riksdagsförvaltningen. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4) är avsikten att det skall vara en enhetlig ersättning. 5 kap. 1 § I paragrafen införs en hänvisning till 12 kap. 6 a § i inkomstskattelagen som reglerar hur avdrag för ökade levnadskostnader skall beräknas när en ledamot befinner sig på tjänsteresa i som ett led i utövandet av sitt uppdrag. 5 kap. 2 § Ändringen är föranledd av att ersättning för ökade levnadskostnader vid flerdygnsförrättning i anges i en särskild paragraf. I paragrafens andra stycke har endast en språklig justering gjorts. 5 kap. 3 § Bestämmelsen, som är ny, innebär att stockholmstraktamente i stället för dagtraktamente enligt 2 § skall betalas ut vid flerdygnsförrättning i . De allmänna villkoren för rätt till stockholmstraktamente regleras i 1 §. Med avses ett område inom från . I paragrafen anges vidare med vilket belopp och under vilka förutsättningar ersättning för ökade levnadskostnader skall betalas när en ledamot är på tjänsteresa i . Beloppet motsvarar en viss andel av basbeloppet avrundat till närmast tiotal kronor. Vilka avvägningar som har gjorts vid bestämmande av traktamentsbeloppets storlek har redovisats i avsnitt 3.1.2. Vidare framgår att stockholmstraktamente betalas med samma belopp för varje hel och halv dag 2005/06:URF3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR som tas i anspråk för förrättningen. Stockholmstraktamente betalas inte ut om ledamoten är berättigad till helt eller halvt traktamente för resa till annan ort i landet eller till helt eller halvt utlandstraktamente. Stockholmstraktamente skall heller inte utbetalas när ledamoten är berättigad till förrättningstillägg för en endagsförrättning utomlands. Av andra stycket framgår att stockholmstraktamentet inte skall reduceras om fri kost erhållits. (Se vidare allmänmotiveringen, avsnitt 3.1.2.) 5 kap. 4 § Innebörden av första stycket är att ersättningen är begränsad upp till ett högsta belopp för en övernattningsbostad som inte tillhandahålls av , t.ex. när ledamoten hyr lägenhet av annan hyresvärd än riksdagsförvaltningen eller bor i en bostadsrättslägenhet som ägs av annan än riksdagsförvaltningen. Detsamma gäller för hyra av en annan bostad än hotellrum vid tjänsteresor utanför en femmilsgräns från och bostaden på hemorten. står fullt ut för kostnaderna för bostäder i det egna beståndet varför någon ersättning inte utbetalas. Beträffande punkten 2 i andra stycket hänvisas till kommentarerna i betänkande. 5 kap. 5 § Innebörden av bestämmelsen är att den som inte kan visa vilka logikostnader han eller hon haft vid en tjänsteförrättning medges ersättning för hel natt med ett schablonbelopp. En förutsättning är dock att det framstår som sannolikt att ledamoten haft kostnader för övernattningen. Genom den gjorda ändringen överensstämmer rätten till logiersättning i sådant fall bättre med inkomstskattelagens krav för avdrag. 5 kap. 6 § Paragrafen överensstämmer med nuvarande 5 kap. 1 § sjätte stycket. 5 kap. 7 § Rätten till förrättningstillägg vid endagsförrättningar i slopas. (Se allmänmotiveringen, avsnitt 4.) En bestämmelse om förrättningstillägg för endagsförrättning utomlands tas in i paragrafen och överensstämmer med nuvarande praxis inom riksdagsförvaltningen. 5 kap. 8 § Paragrafen överensstämmer i sak med nuvarande 5 kap. 3 §. Ändringarna är enbart redaktionella. 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2005/06:URF3 5 kap. 9 § Paragrafen överensstämmer med nuvarande 5 kap. 4 §. 5 kap. 10 § Paragrafen överensstämmer i sak med nuvarande 5 kap. 5 §. Ändringen är en följd av att 5 kap. 1 § delats upp på flera paragrafer. 8.2 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 8 kap. 19 § I paragrafen har införts en hänvisning till den nya 6 a § i 12 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Lagförslaget innebär att 1416 §§ erhåller nya lydelser. Nuvarande bestämmelser om stöd till partigrupperna och redovisningsskyldighet återfinns nu i 15 § och 16 § andra stycket. Den nya bestämmelsen innebär att partigrupperna utöver vad som anges i 15 § ges ett särskilt ekonomiskt stöd till resor i syfte att främja ledamöternas individuella EU- resor. I paragrafen regleras det stöd som ges till partigrupperna för att ge ledamöterna möjlighet att delta i internationella konferenser m.m. och motsvarar i huvudsak nuvarande 14 och 15 §§. Den redigering som gjorts innebär ingen ändring i sak. Den redovisningsskyldighet som partigrupperna har för det utbetalda stödet och som tidigare framgick av 14 § första stycket utgör nu andra stycket i 16 §. Redovisningsskyldigheten omfattar numera även det nya resestödet i 14 § avsett för s.k. EU-resor. 2005/06:URF3 8 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 8.4 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 12 kap. 6 a § Paragrafen, som är ny, innebär delvis ändrad grund för beräkning av avdrag för ökade levnadskostnader i samband med vistelse i för att utöva uppdraget som riksdagsledamot. Med avses ett område inom från . I likhet med vad som gäller vid övriga tjänsteresor skall avdrag medges endast om tjänsteresan varit förenad med övernattning och avståndet mellan bostaden på hemorten (tjänstestället) och förrättningsorten är längre än . Är dessa förutsättningar uppfyllda och har riksdagsförvaltningen betalat ut ersättning för att täcka ledamotens merkostnader för måltider och småutgifter under tjänsteresan i , skall avdrag medges med högst av ett maximibeloppp för varje hel och för varje halv dag som tagits i anspråk för resan. Avdragsbegränsningen innebär att ledamoten inte kan få avdrag med högre belopp per dag än av ett maximibelopp även om den sammanlagda utgiftsökningen under samtliga tjänsteresor till under beskattningsåret varit större än det sammanlagda avdraget beräknat enligt vad som sagts. De nya reglerna gäller även om arbetet varit förlagt till i en följd. I tredje stycket anges att avdrag inte skall medges i de fall stockholmstraktamente inte erhållits. Det är således inte tillräckligt att ledamoten gör sannolikt att han eller hon haft ökade utgifter för måltider och småutgifter, utan avdrag kan endast göras om ersättning faktiskt har utbetalats till ledamoten. Avsikten med den nya bestämmelsen är inte att begränsa riksdagsledamöternas rätt till avdrag för ökade levnadskostnader om de befinner sig i i ett sammanhang som ligger utanför uppdraget som ledamot. 12 kap. 17 § Ändringen innebär att avdraget för ökade utgifter för måltider och småutgifter som en riksdagsledamot haft under en tjänsteresa till inte skall reduceras om fri kost erhållits han eller hon är berättigad till stockholmstraktamente. Dnr 230-4027-04/05 har i betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter (bet. 2004/05:URF2) pekat på att riksdagsledamöternas dagtraktamenten är komplicerade och detaljrika. Enligt kommittén är de svåra att tilllämpa både för ledamöterna och för handläggarna i riksdagsförvaltningen. Kommittén pekar på den strävan som finns i såväl privat verksamhet som inom den offentliga sektorn att effektivisera de ekonomiska ersättningssystemen och föreslår att en genomgripande översyn görs av reglerna för riksdagsledamöternas traktamenten. Enligt kommittén bör översynen syfta till en högre grad av schablonisering. har i sitt pågående arbete tagit upp frågan om behovet av utökade möjligheter för enskilda ledamöter att göra tjänsteresor inom EU. Utformningen av ett regelverk för sådana resor bör behandlas tillsammans med andra frågor om ledamöternas tjänsteresor. Uppdraget som riksdagsledamot är mångfasetterat och ställer stora krav på planering och effektivitet. Förutom rollen som beslutsfattare i i utgörs en stor del av arbetet på hemorten i form av partiarbete, kontakter med väljare, förenings- och näringsliv samt övrig verksamhet i valkretsen. Av detta skäl har i 4 kap. 1 § lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter ledamotens tjänsteställe bestämts till bostaden. Riksdagsledamöternas ersättningar regleras genom lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (ersättningslagen). De resor en riksdagsledamot gör inom ramen för sitt uppdrag betraktas som tjänsteresor enligt 4 kap. 1 § ersättningslagen. Ledamotens bostad på hemorten är tjänsteställe. Av 4 kap. 3 § samma lag framgår att en ledamot beslutar själv om inrikes tjänsteresor och vilket färdsätt som är lämpligast med hänsyn till kostnads- och tidsaspekter. Enligt 4 kap. 3 § ersättningslagen beslutar riksdagsstyrelsen eller den som riksdagsstyrelsen bestämmer om en utrikes tjänsteresa för riksdagsledamot. 2005/06:URF3 BILAGA UTREDNINGSDIREKTIV Med stöd av denna bestämmelse har riksdagsstyrelsen fastställt att -talmannen beslutar om egna resor, resor med anledning av särskilt uppdrag för samt om konferensresa på fartyg med partigrupp i till Östersjöhamn, -delegation eller motsvarande beslutar om resor inom delegationens ansvarsområde och tilldelad budget samt -riksdagsförvaltningen beslutar om språkresa samt förrättningsresor inom som på grund av särskilda skäl måste företas till eller från nordisk gränsregional flygplats. Utrikes resa med utskott beslutas av utskott efter samråd med riksdagsstyrelsen. Regelverket för utskottens utrikes resor finns i riksdagsordningen (RO 5:19) och i föreskrift antagen av riksdagsstyrelsen19. För varje valperiod fastställer riksdagsstyrelsen ekonomiska ramar för utskottens studieresor utomlands. För innevarande valperiod är ramen fastställd till följande belopp för resor med utskott (total kostnad är för valperioden). per ordinarie ledamot i utskott per valperiod (per utskott totalt ). Särskilt anslag för utrikesutskottets presidium får ett anslag på per valperiod för presidieresor. Ett anslag på finns till riksdagsstyrelsens förfogande för att täcka kostnader för angelägna resor främst inom ramen för det interparlamentariska samarbetet inom utskottens verksamhetsområde (per valperiod). Resor till EU:s institutioner per utskott och valperiod i syfte att stärka ledamöternas kontakter med EU:s institutioner (per valperiod). 19 (RFS 2001:2) om utskottens utrikes resor. UTREDNINGSDIREKTIV BILAGA 2005/06:URF3 En riksdagsledamot kan hos förste vice talman ansöka om bidrag till enskild utrikes studieresa. Högsta bidragsbelopp under innevarande mandatperiod är per ledamot. Riksdagsstyrelsen har med stöd av bestämmelser i riksdagsordningen (RO 9.7.1) beslutat om reglerna för bidraget20. Deltagande i internationella konferenser utomlands på uppdrag av partigrupp För riksdagsledamöters deltagande i internationella konferenser utomlands och andra utrikes resor får partigrupperna i ett ekonomiskt stöd. Bestämmelser om stödet finns i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Stödet beräknas till ett belopp av för de första 20 mandaten och därefter med per mandat. Resebeslutet för denna form av tjänsteresa fattas av partigruppen. Partigrupperna skall till riksdagsförvaltningen lämna en redovisning för hur det utbetalade resestödet har använts under föregående budgetår. Under innevarande mandatperiod uppgår stödet med följande belopp till respektive partigrupp. Traktamente vid inrikes tjänsteresor Riksdagsledamöter har rätt till traktamente om förrättningen skett på plats som ligger längre bort än från bostaden (tjänstestället) och krävt övernattning. Traktamentet uppgår till per dag. Påbörjas förrättningen eller senare på avresedagen eller avslutas eller tidigare på hemresedagen betalas traktamente ut med halvt belopp. Traktamentet skall reduceras om fri kost erhållits under förrättningen. Av det utbetalda traktamentet är ett skattefritt schablonbelopp (vid halvt traktamente). Eftersom riksdagsledamöter regelbundet reser mellan bostaden och under betraktas detta som en och samma förrättning. För sådana resor är det skattefria schablonbeloppet per dag och reduceras därefter till per dag fram till bortovaro. För tid är schablonbeloppet per dag. 20 (RFS 2001:3, ändr. 2004:1) om bidrag till riksdagsledamöter för enskilda studieresor. 2005/06:URF3 BILAGA UTREDNINGSDIREKTIV Avbryts förrättningen på grund av arbete på annan ort, t.ex. i bostaden (tjänstestället) på hemorten, anses en ny period påbörjad vid återkomsten till under förutsättning att avbrottet varat minst . Vid kortare uppehåll än samt vid sjukdomsperioder förlängs i stället perioden i motsvarande mån under förutsättning att traktamente inte betalats ut under uppehållet. Om t.ex. en ledamot tjänstgör i bostaden på hemorten förlängs perioden . Det innebär att det skattefria traktamentet reduceras till först och , eller till först och . Gör ledamoten en annan tjänsteresa än mellan bostaden och räknas det som en helt ny förrättning, varför det högre skattefria schablonbeloppet medges för den resan. Den ledamot som varit på tjänsteresa längre bort än från bostaden i utan övernattning får ett förrättningstillägg på per dag. Beloppet är skattepliktigt i sin helhet. Förrättningstillägget reduceras om fri kost erhållits under förrättningen. Bilersättning betalas enligt 4 kap. 2 § för kostnader vid tjänsteresa med egen bil enligt samma regler som gäller för anställda i riksdagsförvaltningen. Hög bilersättning (per mil varav är skattepliktigt) betalas i de fall då lämpliga kollektiva alternativ saknas eller när det föreligger särskilda skäl -vid resa mellan bostaden (tjänstestället) och eller -anslutningsresa till och från lämplig järnvägsstation eller flygplats. Med särskilda skäl avses tidsvinst, tungt eller skrymmande bagage, samåkning eller medicinska skäl m.m. Låg bilersättning (per mil) som motsvarar det skattefria beloppet betalas vid andra resor. De nuvarande traktamentsreglerna grundar sig på förvaltningskontors förslag (förs. 1996/97:RFK2) om ändringar i lagen om ekonomiska villkor för ledamöter. Grundtanken i ersättningssystemet var att samma förutsättningar i möjligaste mån skulle gälla för ledamöter som för samhället i övrigt. Det innebar bl.a. att traktamente endast skulle lämnas för de faktiska resor ledamöterna gör för att fullgöra uppdraget. Ut- gångspunkten för ersättningssystemet är reglerna för tjänstemän. Det finns dock ett viktigt undantag genom att ledamöter har tjänstestället i bostaden. Det innebär att de som har ett avstånd till som överstiger får traktamente vid vistelse i . Detta medför att det blir ett stort antal långtidsförrättningar i för ledamöterna. Dessa Stockholmsförrättningar har kommit att innebära en omfattande administration såväl för den enskilde ledamoten som för riksdags- UTREDNINGSDIREKTIV BILAGA 2005/06:URF3 Då den likvärdiga hanteringen i förhållande till tjänstemännen på grund av Stockholmsförrättningarna inte har kunnat realiseras finns det anledning att ompröva systemet. En annan faktor som förändrats sedan nuvarande regler antogs är att riksdagsförvaltningen tillhandahåller övernattningslägenheter för ledamöterna. bodde ledamöterna vanligtvis i de s.k. kombirummen i där möjlighet till matlagning var kraftigt begränsad. Behovet av ersättning bör därför rimligtvis ha förändrats. är det viktigt att understryka att det självklart uppstår merkostnader för ledamöter som har två bostäder och under stora delar av året långpendlar till uppdraget i . Denna typ av kostnader skall givetvis vara täckta med allmänna medel. Ersättning som lämnas vid användning av egen bil vid tjänsteresa utgår för ledamöterna med dels en skattefri del, dels en skattepliktig. I ett antal statliga myndigheter utgår ersättning enbart enligt den skattefria delen. Det fastställda målet om likhet med tjänstemännens ersättningsvillkor gör att reglerna i denna del bör ses över. Med anledning av överväganden om möjligheter för enskilda ledamöter att företa tjänsteresor inom EU föreligger ett behov av att utreda och pröva alternativa förslag för utformning av ett regelsystem för sådana tjänsteresor. Möjlighet till sådana resor finns i bl.a. brittiska underhuset och tyska förbundsdagen. En utredare bör tillkallas med uppdrag att göra en prövning av nuvarande regler för traktamente för riksdagsledamöterna. Utgångspunkterna bör vara att skapa ett enkelt och lättadministrerat system med stor transparens. Utredaren skall därför särskilt pröva förutsättningarna för att undanta s.k. Stockholmsförrättningar från rätten till traktamente. Då tjänstestället alltjämt skall vara ledamotens bostad förutsätter detta att ledamöter boende mer än från ersätts på annat sätt för de merkostnader som uppstår på grund av uppdraget. Utredaren skall också undersöka hur statliga myndigheter betalar ut ersättning för resor med egen bil. I den mån det framkommer att system skiljer sig från det som tillämpas vid andra myndigheter skall förslag till förändringar lämnas som leder till att riksdagsledamöternas ersättning för resor med egen bil kan ses som likvärdig med den ersättning som utges till tjänstemän i staten. Därutöver får utredaren göra de analyser och prövningar av traktamentsreglerna för ledamöter som krävs. Förslag bör läggas där reglerna behöver ses över i syfte att skapa enkla och lätt tillämpbara regler. Genomgående skall utgångspunkten vara att resor kan företas med vederbörlig hänsyn till miljö- och säkerhetskrav för ledamöterna. Utredaren skall också med utgångspunkt från sina överväganden ta fram ett förslag till system och regelverk för enskilda ledamöters tjänsteresor inom 2005/06:URF3 BILAGA UTREDNINGSDIREKTIV Förslaget skall bl.a. omfatta beslutsordning, medelstilldelning och resornas omfattning. Målet skall vara ett effektivt system med hänsyn till EU- resornas skilda art. I rapporten skall kostnadskonsekvenserna av förslagen redovisas. Uppdraget skall avrapporteras till riksdagsstyrelsen senast den 30 novem-