eunbil · GU0N1899 · 2006-12-01 00:00:00 — Rådet understryker även vikten av att godkänna rättsliga dokument baserade på artikel 6a och 10 i tilläggen till Europolkonventionen, möjligt efter att protokoll trätt i kraft. Rådet välkomnar utvecklingen av Europol genom att införa förslag om förbättringar som inte kräver ändring av Europolkonventionen. Rådet bekräftar vidare rekommendationerna att genomföra förslagen i Addendumet (EUROPOL 93 ADD 1 REV 2) Rådet stöder att Europolkonventionen ersätts av ett rådsbeslut, vilket baseras på följande: a) finansiering av Europol över EU:s allmänna budget b) antagande av EU:s tjänsteföreskrifter och protokollet för privilegier och immunitet för Europeiska gemenskapen d) när åtgärder om genomförandet av rådsbeslutet skall antas, skall fatta beslut med 2/3-majoritet Europolarbetsgruppen och artikel 36-kommittén instrueras att arbeta i enlighet med detta på grundval av ett förslag om ett rådsbeslut som skall ersätta Europolkonventionen. Rådet instruerar även Europolarbetsgruppen att adressera förslagen om tillägg i Europolkonventionen (9184/1/06 EUROPOL 40 REV 1) genom förslaget till rådsbeslutet som ersätter Europolkonventionen. Rådet syftar till att uppnå politisk överenskommelse om förslaget till rådsbeslut i sådan tid att rådsbeslutet kan antas . Rådet beslutar att Europolkonventionen skall upphävas genom att rådsbeslutet ersätter Europolkonventionen (det är inte nödvändigt med ett särskilt protokoll för att ersätta Europolkonventionen) Rådets rättstjänst har yttrat sig och anser att Europolkonventionen kan ersättas med ett rådsbeslut utan att något särskilt protokoll upprättas om detta. Rörande frågan om EU:s tjänsteföreskrifter och protokoll om privilegier och immunitet har rådets rättstjänst tydligt uttalat att dessa inte är förhandlingsbara utan genom att Europol blir gemensamfinansierat kommer också dessa regler att tillämpas på Europol och dess personal. Rådets rättstjänst utredde denna fråga när Cepol (EU:s polisakademi) inrättades (8623/05 JUR 186 ENFOPOL 53) och kom då fram till ovan nämnda ståndpunkt. Förslaget till rådsrekommendationer (EUROPOL 93 ADD 1 REV 2) är, på grundval av förslagen i dok, 9184/1/06 EUROPOL 40 REV 1, följande: i) Angående alternativ 13: Europols potentiella möjlighet att spela en mer aktiv roll i bekämpandet av allvarlig internationell brottslighet härstammande från . Med avseende på detta, inbjuds Europols organ att utforska möjligheterna för Europol att öka sitt engagemang på . ii) Angående alternativ 14: Utvecklingen av samordningen av byråer inom RIF-området för att överbrygga avsaknaden av klar uppdelning av ansvarsområden välkomnas. Med hänsyn till detta noterar rådet att en oberoende studie för att klargöra respektive byrås roll skulle vara värdefull. iii) Angående alternativ 15: Europols potentiella möjlighet att spela en större roll i bekämpandet av Internetbrottslighet. Europol skall överväga vilka ytterligare åtgärder Europol kan vidta för att öka förståelsen av Internetbrottslighet, såsom barnpornografi och terrorismrelaterade brott. iv) Angående alternativ 16: För att Europol bättre skall kunna bistå vid gränsöverskridande kontrollerade leveranser skall Europol bistå medlemsstaterna för att öka det praktiska samarbetet (t.ex. genom att upprätta en katalog av bästa metoder) v) Angående alternativ 26: MS, Europol och andra EU-aktörer skall beakta behovet av tekniska interoperabilitet vid skapandet av IT-system. vi) Angående alternativ 42: MS skall försäkra när det är praktiskt möjligt att deras sambandsmän vid Europol har online-tillgång till nationella databaser. vii) Angående alternativ 44: MS skall försäkra att alla kompetenta myndigheters intressen är representerade i medlemsstaternas nationella Europolenhet. Rådet begär att och Europols rådsarbetsgrupp rapporterar om genomförandet av rekommendationerna . Genomförandet av återstående alternativ skall fortsatt övervägas. Frågan (tidigare rådslutsatser om Europols framtid)har tidigare behandlats i inför den 1 . stödjer de förslag till rådsslutsatser och rådsrekommendationer som föreslagits och godkänner därmed att Europolkonventionen ersätts av ett rådsbeslut och att Europol blir ett gemensamfinansierat EU-organ, vilket bl.a. medför att EU:s tjänsteföreskrifter och protokoll om privilegier och immunitet kommer att tillämpas för Europol och dess personal. Handlingsplan mot människohandel (BA) Avsikten med behandlingen i rådet ORDF avser avsluta hanteringen av denna uppföljning av handlingsplanen innan ordförandeskapet överlämnas till . EU antog en handlingsplan mot människohandel. ORDF har lyft frågan genom att lägga fram ett dokument om uppföljning av handlingsplanen innehållande en handlingstabell. Ansvaret för genomförandet av handlingsplanen delas mellan medlemsstaterna och kommissionen. Dokumentet fastställer att det finns ett behov av kontinuerlig utvärdering av handlingsplanen samt en metod för hur detta skall ske. Handlingstabellen innehåller information om aktivitet, syfte med densamma, tidsperspektiv, ansvarigt organ samt status. Bland kommissionens aktiviteter utmärker sig en tydligare fokusering på människohandel vid finansiering av projekt samt etablerandet av mot människohandel, förslagsvis . Man avser även arbeta fram ett utförligare informationsmaterial för att öka kunskapen om människohandel. Bland övriga organ som omnämns i handlingstabellen finns Frontex, CEPOL, Eurojust och Europol. Handlingsplanen var ämne för diskussion i inför att den skulle antas i RIF . Uppföljningen av handlingsplanen behandlades i Artikel 36-kommittéen och kommer att diskuteras på Coreper . kan godkänna dokumentet i sin nuvarande form. betonar att arbete för att förebygga och motverka efterfrågan, vare sig det gäller för prostitution och annan sexuell exploatering, organhandel eller arbetskraftsexploatering, är något som vi måste fokusera på och prioritera så länge människohandel. I regeringens arbete med att ta fram ett heltäckande program mot människohandel är åtgärder för att förebygga och motverka efterfrågan prioriterade både när det gäller prostitution och människohandel för sexuella ändamål och när det gäller människohandel för arbetskraftsexploatering, organhandel och andra former av utnyttjande. a) Rapport från rådets antiterrorismsamordnare de Vries angående genomförande av mot terrorism (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall notera återapporteringen. Efter terrorattackerna i antog en deklaration om bekämpning av terrorism innehållande 15 olika punkter med förslag till åtgärder. I deklarationen anges dessutom att ministerrådet skall rapportera till om hur uppföljningen av deklarationen fortskrider. En första uppföljning ägde rum vid då bland annat mot terrorism antogs. En ny deklaration antogs vid ett extrainkallat RIF-råd med anledning av bombdåden i . antog en övergripande EU-strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s policy, vilka mål som satts upp, hur de skall uppnås, på vilka områden som insatser har vidtagits och vad som prioriteras för framtiden. I strategin delas denna policy in i fyra åtgärdsområden; förebygga, skydda, störa och hantera. Handlingsplanen har uppdaterats och omstrukturerats för att bättre motsvara målen i strategin. En praxis har utvecklats med återrapportering och avstämning av hur arbetet fortskrider. Detta sker i slutet av varje ordförandeskap, först till sedan till . Huvuddelen i rapporten utgörs av en genomgång av vidtagna åtgärder på de olika delområdena Prevent, Pursue, Protect och Defend. Rådets antiterrorismsamordnare lyfter särskilt fram: - FN:s centrala roll i den globala kampen mot terrorism förs fram i alla samtal med tredje land; - samarbete med , , och har utvecklats yttrligare, speciellt då på politisk nivå; - i alla externa dialoger betonas rättsäkerhetsprinciper och MR-perspektiv; - beslutsfattande i tredje pelaren ses som en hämsko för vidare utveckling av samarbete; - det nationella genomförandet sägs vara haltande, särskilt när det gäller rambeslut om frysning av tillgångar och bevis där mer än hälften av MS inte ännu genomfört detta rambeslut i nationella lagstiftning. SE tillhör de som genomfört nationellt. Det är viktigt att rådet kontinuerligt får information om att tempot i uppföljningsarbetet hålls uppe och att resultat verkligen uppnås. Der ger också indikationer om var ytterligare ansträngningar är nödvändiga. b) Genomförande av mot rekrytering och radikalisering (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas notera återrapporteringen. I handlingsplanen mot terrorism som antogs av rådet sägs bland annat att rådet skall anta en långsiktig strategi mot radikalisering och rekrytering av terrorism. upprepade att om kampen mot terrorismen skall bli effektiv på lång sikt måste man ta itu med terrorismens orsaker. Radikalisering och rekrytering till terrorism hör nära samman med detta. uppmanade därför rådet att upprätta en långsiktig strategi och handlingsplan i dessa båda frågor. Handlingsplanen är inte bindande i varje enskilt förslag utan kan ses som en katalog över möjliga åtgärder. Varje medlemsstat måste själv fundera på vilka behov och vilken hotbild som finns i det egna landet. Enligt handlingsplanen skall en årlig uppföljning ske. För att förbereda detta har medlemsstaterna ombetts redogöra för vidtagna åtgärder som sedan skall sammanställas för att delge erfarenheter. och handlingsplan mot terrorism antogs vid 1-2 december 2006 och behandlades i inför detta. är generellt positivt till att uppföljning och utvärdering av beslut sker. EU-SECI slutsatser (BA) Punkten har blivit en A-punkt. Genomförande av strategin för yttre förbindelser Återkommer med information efter behandling av punkten i Coreper . - Rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut (EEW) (BA) Avsikten med behandlingen vid rådsmötet Inget har hänt sedan den politiska överenskommelsen om rambeslutet vid rådsmötet . Det återstår att enas kring viss teknisk fråga i rambeslutet, samt utformningen av beaktandesatserna och intyget. Det finska ordförandeskapet har ännu inte kallat till förhandling kring dessa frågor; det har dock varit en del skriftlig handläggning mellan medlemsstaterna och rådet samt ordförandeskapet. Förhandlingar rörande kommissionens förslag till rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut har förts intensivt sedan det presenterades . Förhandlingarna kröntes med framgång vid ministermötet , då en politisk överenskommelse uppnåddes. bidrog starkt till detta, då ett kompromissförslag i den återstående frågan (som gällde kravet på dubbel straffbarhet) lämnades av och kunde accepteras av övriga medlemsstater. En del tekniska frågor återstår att förhandla. har ett parlamentariskt förbehåll eftersom godkännande av rambeslutet krävs innan det kan antas av . Ett sådant godkännande kommer att föreläggas . Rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål bygger på principen om ömsesidigt erkännande och innebär att ett beslut i en medlemsstat om att vissa föremål skall omhändertas för att kunna användas som bevisning i en rättegång skall verkställas i den stat där föremålet finns. Endast ett fåtal vägransgrunder anges och rambeslutet introducerar tidsfrister för hanteringen. Genomförandet av rambeslutet i nationell rätt kommer troligen att sättas till sedvanliga från antagandet. är positivt inställt till rambeslutet och att påbörja arbetet med att ersätta traditionell rättslig hjälp med motsvarande förfaranden baserade på principen om ömsesidigt erkännande. Rambeslutet har många fördelar, t.ex. tidsfrister, avskaffande av krav på dubbel straffbarhet och ett minimum av avslagsgrunder. vill gärna att återstående delar (viss teknisk fråga samt beaktandesatserna och intyget) förhandlas färdigt möjligt så att den politiska överenskommelsen även kan innefatta dessa frågor. har alltjämt kvar sin parlamentariska granskningsreservation, vilken inte kommer att kunna lyftas förrän tidigast hösten/. - Lägesrapport om kommissionens arbete med europeisk avtalsrätt (BA) Avsikten med behandlingen vid rådsmötet På begäran av väntas kommissionen lämna en redogörelse för ett pågående arbete på avtalsrättens område. Ingen diskussion väntas. Kommissionen har lagt fram tre meddelanden om europeisk avtalsrätt. I meddelandena har ett antal vägar anvisats för att uppnå avtalsrättslig samordning. En av dessa vägar utgörs av åtgärder för att förbättra kvaliteten på den del av det nuvarande och framtida gemenskapsrättsliga regelverket som har avtalsrättslig inriktning. Den metod som anvisas för detta är skapandet av en gemensam referensram (Common Frame of Reference, CFR). Referensramen skall vara ett dokument som antas av medlemsstaterna och skall syfta till att fastställa gemensamma principer och gemensamma definitioner av centrala avtalsrättsliga begrepp. När medlemsstaterna väl har enat sig om innehållet är det tänkt att referensramen skall kunna användas som ett slags uppslagsbok när befintliga EG-direktiv revideras eller nya tas fram. Enligt den presenterade tidsplanen är målsättningen att ramen skall kunna antas . För arbetet med referensramen finns dels ett forskarnätverk, dels det s.k. nätverket för referensramen (CFR-net), dels ett nätverk sammansatt av experter från medlemsstaterna. : Utgörs av de universitet och forskningsinstitutioner från vilka kommissionen har upphandlat avtalsrättslig forskning. Viss svensk representation finns genom bl.a. och i . Utgörs av intressenter av olika slag (stakeholders). Seminarier anordnas vid vilka forskarna presenterar sina rön för dessa intressenter. I nätverket ingår från svensk sida bl.a. företrädare för Teknikföretagen och Företagarna samt ett par advokater. Nätverket av experter från medlemsstaterna: Möten har hållits ungefär en gång per termin och är kommissionens kanal för att informera medlemsstaterna. Inga materiella diskussioner förs. Vid två tillfällen (, ) har också ordnats större konferenser dit medlemsstaterna, företrädare för och olika intressenter bjudits in för gemensamma diskussioner. Enligt villkoren för upphandlingen skall forskarna presentera sitt arbete för kommissionen före utgången av . Svensk ståndpunkt på nuvarande stadium I en rådsresolution som antogs har och övriga medlemsstater i allmänna ordalag välkomnat tanken på en gemensam referensram. Själva arbetet befinner sig dock i en preliminär fas och något ställningstagande i sak kan därför inte göras på detta stadium. - Brev från kommissionär om barns rättigheter; dataspel (BA) EU-kommissionären har i ett brev ställt till samtliga justitieministrar i EU framfört önskemål om att vid ha en informell, inledande diskussion om olika åtgärder för att skydda barn från grovt våld i interaktiva datorspel. Han önskar åtgärder både inom medlemsstaterna och på EU-nivå. Han föreslår ett offentlig-privat partnerskap för att skapa en uppförandekod för produktion av interaktiva spel och att det anordnas en speciell konferens om barn och den interaktiva världen. Nuvarande åtgärder för skydd av barn Skydd av barn från skadligt medieinnehåll är ett av målen för den svenska mediepolitiken. Inom EU och det svenska direktorat Media and ger stöd till åtgärder för skydd av minderåriga genom projektet (2005-2008). Projektet syftar till en säkrare användning av Internet och omfattar även datorspel, bl. a. eftersom de till stor del spelas on-line. I varje EU-land finns en s.k. awareness node vilken i utgörs av . Medieådet är en statlig kommitté under Utbildnings- och och arbetar med skydd av barn mot skadligt medieinnehåll med inriktning på Internet och dator- och TV-spel. Det inom EU gemensamma åldersmärkningssystemet PEGI (Pan-European Game Information), lanserades av ISFE () som är en europeisk branschorganisation för interaktiva spel. Den svenska branschen har anslutit sig till systemet genom branschorganisationen (Multimedia, dator- och TV-spel). av de svenska återförsäljarna i har skrivit under ett letter of conduct där de förbinder sig att informera konsumenterna om åldersmärkningen samt att följa PEGI-märkningen och inte sälja spel till barn som är yngre än de rekommenderade åldersgränsen. Av de 16 länder där PEGI-systemet är i bruk är det enda land som genomdrivit en sådan policy. I svensk lagstiftning finns bestämmelser som gör det möjligt att ingripa rättsligt mot innehållet i ett dator- eller TV-spel. Straffbestämmelser finns i regler om olaga våldsskildring. Det är även brottsligt att skildra barn i pornografisk bild (barnpornografibrott) och att lämna ut filmer, datorspel m. m. med ingående och verklighetstrogna våldsinslag till ungdomar (otillåten utlämning av teknisk upptagning). Innehållet i ett dataspel kan således i efterhand prövas mot den svenska lagstiftningen. Hur påverkar datorspel barn och unga? Frattini uttrycker i sitt brev oro över att interaktiva datorspel inger barn föreställningen att våld är ett naturligt beteende. Detta motsägs av en genomförd svensk undersökning av barn och ungas medievanor, Ungar och Medier 2006. Enligt undersökningens resultat förmår barn och unga att skilja på fiktivt våld och reellt våld. De uppfattar nyhetsvåld som betydligt mer skrämmande än fiktivt våld i rörliga bildmedier. Mest skrämmande uppfattar barn det är att se andra barn lida. behandling i respektive rådet behandlade frågan om skydd av minderåriga inför rådsmötet (utbildning, ungdom och kultur) . Skydd av barn från skadligt medieinnehåll är ett prioriterat område De åtgärder som genomförs för att öka kunskap om den interaktiva spelvärlden, branschens självreglerande arbetet och samarbetet mellan stat och bransch fungerar väl i . Att stärka branschens självreglerande arbetet och öka mediekunskapen hos föräldrar, andra vuxna och barn och unga är rätt väg att skydda barn mot skadligt medieinnehåll. GEMENSAMMA KOMMITTÉN PÅ MINISTERNIVÅ Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Rambeslut om skydd av personuppgifter (BA) Avsikten med behandlingen i rådet finns inget sammanhållet instrument för dataskyddsbestämmelser som gäller EU:s brottsbekämpande och straffrättsliga samarbete (tredje pelaren). Inom första pelaren styrs skyddet av personuppgifter av dataskyddsdirektivet, men detta är inte tillämpligt inom tredje pelaren. Kommissionen presenterade ett förslag till rambeslut och förhandlingarna inleddes på allvar . Syftet med kommissionens förslag är att säkerställa skyddet av personuppgifter som behandlas inom ramen för det brottsbekämpande och straffrättsliga samarbetet i EU. Flera medlemsstater, däribland , har under förhandlingarnas gång ifrågasatt den höga detaljeringsgraden i förslaget och efterfrågat ett enklare och mer övergripande instrument. å sin sida anser att rambeslutet bör vara än mer detaljerat i vissa hänseenden. Under förhandlingarna har några medlemsstater motsatt sig att rambeslutet även skall täcka den strikt nationella behandlingen av personuppgifter. Vissa medlemsstater menar att en sådan reglering saknar rättslig grund. , tillsammans med ett antal andra medlemsstater, anser att rambeslutet i första hand bör ta sikte på informationsutbyte mellan medlemsstaterna men att en allmänt hållen och övergripande reglering kan tillåtas även avseende strikt nationell behandling av personuppgifter. välkomnar förslaget och anser att det utgör ett nödvändigt komplement till de förslag om informationsutbyte som har tagits fram . Det är viktigt att EU strävar efter en balans mellan brottsbekämpande åtgärder och skydd för individens integritet. Det är önskvärt att nuvarande och kommande instrument inom tredje pelaren får ett gemensamt dataskydd. Detta skydd bör ges en allmän utformning och huvudsakligen vara inriktat på grundläggande principer för behandling av personuppgifter. En reglering som är alltför detaljerad riskerar att få negativa konsekvenser för svenska myndigheters verksamhet utan att något mervärde uppnås. Se vidare i bifogad promemoria. a) Utkast till rådets slutsatser om beredskapen hos de tio nya medlemsstaterna att genomföra samtliga bestämmelser i utom SIS-relaterade frågor b) SIS II d) Tidsplan för Schengenutvärdering av de nya medlemsstaterna 2007 Se under punkt 13 ovan. Rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (TB) Se under punkt 14 ovan. (R): Rättsakt 8436/05 PROCIV 51 FIN 143 + ADD 1