eunbil · GT0N1586 · 2006-06-09 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser Resolutioner, beslut och yttranden antagna av EP Dagordningspunkten är en standardpunkt för anmälan av beslut m.m. från sessioner. Punkten avser samt 31maj - . Resolutioner och beslut innefattar bl.a. , och . En diskussion om ordförandeskapets utkast till slutsatser från kommer att äga rum. Vid förväntas behandling av dels övergripande frågor som konstitutionella fördraget och utvidgningen, dels sakpolitiska frågor som energi, klimatfrågan, hållbar utveckling, migration och EU:s katastrof- och krishanteringsförmåga. Enligt ordförandeskapet kommer att ägnas åt energi, migration och EU:s katastrof- och krishanteringsförmåga. På stats- och regeringschefernas middag föreslås en diskussion om den konstitutionella frågan och utvidgningen. Den andra arbetssessionen förväntas ägnas åt sedvanlig genomgång av slutsatserna. Mötet är tänkt att avslutas före lunch . Ordförandeskapets utkast till slutsatser innehåller tre huvudrubriker, 1. lyssnar, 2. i arbete och 3. Slutsatsutkastet kommer successivt att uppdateras efter vidare behandling i Coreper. lyssnar behandlar reflektionsperioden och de nationella debatterna och kommissionens bidrag s Agenda" nämns särskilt i förslaget till slutsatstexten. Under rubriken 2. i arbete, förslår ordförandeskapet att följande underrubriker behandlas: Främjande av frihet, säkerhet och rättvisa, där Schengens informationssystem, gränskontroll, visumfrågor och asylfrågor tas upp. Även frågor rörande straff- och civilrätt, polissamarbete, strategin för yttre förbindelser, migrationsfrågor, förebyggande och bekämpande av terrorism och EU:s katastrof- och krishanteringsförmåga föreslås ligga under denna rubrik. Under rubriken och utveckla den europeiska livsstilen återfinns hållbarhetsstrategin, klimatfrågorna, Lissabonstrategin, inre marknadsfrågor, den sociala dimensionen och forskning och utveckling. Även energifrågorna ligger under denna rubrik. Under rubriken och samstämmighet i EU:s yttre förbindelser föreslås att medlemsstaterna, den höge representanten/generalssekreteraren och kommissionen arbetar vidare med reformer på det utrikespolitiska området, med en första avstämning under det finska ordförandeskapet. Under rubriken i behandlas frågor om bl.a. öppenhet i rådets arbete och de nationella parlamentens roll. och regelförbättring tas upp under denna rubrik. Framtida utmaningar innehåller två underrubriker. Under den första, Den konstitutionella processen, har ännu inget förslag till slutsatstext presenterats. Frågan förväntas dock bli en diskussionspunkt på . Den andra underrubriken behandlar utvidgningen, där förslag till slutsatser finns beträffande och , , och västra . Under rubriken finns ännu inga förslag till slutsatser. Dessa tillkommer som brukligt först . kommer också rådets möte på stats- och regeringschefsnivå att ta upp utvidgningen av euroområdet. Frågan som eventuellt kommer diskuteras i GAERC rör öppnandet av det första kapitlet (Vetenskap och Forskning) i förhandlingarna med och inleddes medlemskapsförhandlingarna med och . därefter inleddes den s.k. screeningprocessen som innebär att Kommissionen förklarar , som indelas i 35 kapitel, för kandidatländerna. När ett kapitel under detta år färdigscreenats, kan kommissionen rekommendera rådet att öppna kapitlet för förhandlingar. Öppnande samt stängning av förhandlingskapitel kan komma att förknippas med särskilda villkor, s.k. benchmarks, som landet måste uppfylla. pågår det, i rådsarbetsgruppen för utvidgning, diskussioner om öppnandet av det första förhandlingskapitlet Vetenskap och Forskning (Kapitel 25). Kommissionen anser att och redan uppfyller de villkor som ställts och att detta kapitel därför kan öppnas och stängas på samma gång. Vissa medlemsländer anser dock att det krävs mer långtgående krav för att kapitlet ska anses vara färdigförhandlat. Om man inte lyckas nå enighet om en gemensam EU position kommer diskussionen att komma upp i GAERC och anslutningskonferenser som planerades att hållas i samband med GAERC kan behövas ställas in. Rådet kommer bl.a. att få en presentation och en avstämning om förberedelserna inför FN: s högnivådialog om migration och utveckling som äger rum i . Högnivådialogen kommer att fokuseras kring fyra teman och dessa inkluderar: 1) Vilken effekt internationell migration har på ekonomisk och social utveckling; 2) Respekten för, och skydd av migranters mänskliga rättigheter och förebyggande och kampen mot smuggling och trafficking av människor; 3) De multilaterala aspekterna av internationell migration och utveckling, inklusive remitteringar; och 4) Främjande av partnerskap, kapacitetsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte på bilateral, regional och internationell nivå i syfte att förbättra situationen för såväl länder som migranter. En mer övergripande målsättning för är att verka för att resultatet av högnivådialogen tillvaratar migrationens möjligheter att positivt bidra till utveckling, både i sändar-, transit- och mottagarländer. FN: s högnivådialog är en svensk profilfråga. Från svensk sida har vi valt att lägga fokus på processrelaterade frågor där samordning och samstämmighet mellan politikområdena migration och utveckling står i fokus och där vikten av en väl balanserad EU-gemensam position tas fram. EU har en viktig roll att spela som en aktiv aktör i FN-systemet och kan bidraga till att en konstruktiv dialog förs vid högnivådialogen, utan att man fastnar i en sk. nord-sydkonflikt. FN: s generalsekreterare har meddelat att han kommer att presentera en rapport i syfte att förbereda högnivådialogen. Den kommer att redogöra för frågor av relevans för högnivådialogen samt ge ett antal rekommendationer på området. Kommissionen har aviserat att de kommer att presentera ett meddelande som uppföljning av rekommendationerna i den globala kommissionen om internationell migrations rapport samt som ett förberedande för en EU-gemensam position inför högnivådialogen. Rådet kan i samband härmed eventuellt förväntas kommentera den rapport som FN:s generalsekreterare kommer ha presenterat . En annan fråga som kan komma att diskuteras under dagordningspunkten är den ministerkonferens mellan som äger rum i , till vilken utrikesministern är inbjuden. Rabat-mötet är ett initiativ från , och som avser att initiera en dialog mellan sändar-, transit- och mottagarländer i regionen om samarbete för effektiv hantering av migration där kopplingen migration och utveckling särskilt lyfts fram. Mötet är också tänkt att tjäna som förberedelse för högnivådialogen. Vid Europeiska rådets möte beslutades att mandatet för det europeiska centrum i för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, EUMC, skulle utvidgas så att centrumet blir en byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån). Kommissionens förslag om inrättandet av en sådan byrå har sedan förhandlats på arbetsgruppsnivå . Ordförandeskapets ambition är att någon form av ställningstagande om byrån skall kunna ske vid rådsmötet. Regeringen är positiv till bildandet av en byrå. Byråns verksamhet bör leda till ett ökat skydd för de grundläggande rättigheterna inom unionen. menar emellertid att det är viktigt att byrån tillför ett reellt mervärde och att dubbelarbete med andra organs verksamhet undviks. Rådet för yttre förbindelser Godkännande av dagordningen. Diskussions- och ev. beslutspunkt. samarbete med krigsförbrytartribunalen ICTY kommer sannolikt att diskuteras med anledning av chefsåklagare väntade halvårsrapport till om landets samarbete. Även folkomröstningen i och processen framöver kommer att diskuteras och rådsslutsatser antas. Bosnien och kommer också att diskuteras med anledning av det uppdrag som GAERC tidigare gav till SR/SG och kommissionen vad gäller EU:s utökade engagemang beträffande OHR:s (Office of High Representative) avveckling. Det är angeläget att situationen i regionen ses från ett helhetsperspektiv inte minst vad gäller EU:s roll efter förhandlingarna om Kosovos framtida status och folkomröstningen i samt EU:s framtida roll i Bosnien och . Toppmötet mellan och äger rum i i trojkaformat. En deklaration håller på att framförhandlas mellan och . Utöver deklarationen planeras två framstegsrapporter, en politisk och en ekonomisk, att presenteras. Deklarationen spänner över ett brett spektrum av ekonomiska och politiska frågor där EU och samarbetar och/eller har gemensamma intressen, alltifrån västra och terrorismbekämpning till investeringsfrågor. Bland de nya frågorna märks särskilt energisäkerhet. Den exakta dagordningen för själva mötet är inte känd. Utkastet till rådslutssatser om den gemensamma ståndpunkten är under förhandling och kommer att tas upp till diskussion. Detta är den sextonde översynen av den gemensamma ståndpunkten. Rådslutsatserna förväntas bekräfta den gemensamma ståndpunkten med målsättningen att främja en fredlig övergång till demokrati i och understryka vikten av en öppenhet för konstruktiv dialog med såväl de kubanska myndigheterna som den demokratiska oppositionen. Rådslutsatserna förväntas även fokusera på den försämrade MR-situationen i landet. Rådet förväntas diskutera situationen och säkerhetsläget efter regeringsbildningen samt EU:s framtida relationer med . Kommissionen kommer att presentera ett meddelande om ett förnyat EU-engagemang i , som en uppföljning till meddelandet och med utgångspunkt från den nya politiska situationen med en permanent regering. har verkat för en diskussion om EU:s framtida partnerskap med och anser att EU bör fördjupa sitt engagemang i genom en fokuserad politisk dialog åtföljt av stöd till institutionsutveckling, uppbyggnad av rättsfären och respekt för mänskliga rättigheter. För att markera EU:s stöd till den irakiska regeringen bör ett trojkabesök till genomföras och utrikesminister inbjudas till . välkomnar den nybildade samlingsregeringen som leds av shiamuslimen . Regeringens främsta uppgift är att förbättra säkerhetsläget samt att säkerställa en inklusiv process för samarbetet mellan de olika religiösa och etniska fraktionerna. Detta är en förutsättning för den kommande konstitutionsöversynen samt genomförandet av ekonomiska reformer och åtgärder för att förbättra irakiernas levnadsstandard. Ledande shia, sunni och kurder måste utåt sett enas för att ge regeringen trovärdighet och därmed möjlighet att stävja våldet. internationellt stöd för den irakiska regeringen och fortsatta återuppbyggnadsinsatser är av stor vikt. behandling av kärnteknologiprogram avvaktar pågående konsultationer i kretsen av de fem permanenta medlemmarna av samt och EU:s SG/HR . I denna grupp eftersträvas enighet om ett paket, som sammanställts av , och , bestående av både incitament och möjliga FN-sanktioner, avsett att påverka ledarskap att hörsamma resolutioner om bl a frysning av anrikningsverksamhet. Förutsättningarna för framsteg bör ha förbättrats genom det amerikanska tillkännagivandet om beredskap att delta i förhandlingar med under förutsättning att landet avbryter anrikningen. Vid GAERC kommer läget i denna process att avhandlas och EU:s relationer med att fortsatt diskuteras på basis av optionspapper. Diskussions- och beslutspunkt. Rådet kommer att informeras av kommissionen om arbetet med att ta fram en tillfällig internationell mekanism (Mechanism, ) för internationellt stöd till det palestinska folket. Arbetet är en viktig del i ansträngningarna för att motverka en humanitär katastrof. De förslag som diskuteras handlar främst om att tillgodose palestiniernas grundläggande behov inom hälsa och utbildning, och att göra det möjligt att betala löner till offentliganställda i dessa sektorer. Rådet förväntas också diskutera utvecklingen i de palestinska områdena, där motsättningarna och våldet mellan olika palestinska grupperingar har ökat. President har tagit initiativ till en intern palestinsk dialog för att söka förbättra situationen och skapa stabilitet. Sannolikt kommer rådet även att beröra frågan om viseringar för Hamas-representanter och huruvida en särskild EU-policy bör utarbetas. Informations-/diskussionspunkt. Kommissionen kommer att informera rådet om läget i Doharundan. enades WTO:s medlemmar om att skjuta på tidsgränsen för beslut om riktlinjer för de centrala förhandlingarna om jordbruks- och industrivaror. Anledningen var att medlemmarna stod alltför långt ifrån varandra i sak. Inget nytt datum har fastställts, men arbetet är inriktat på att ta fram förhandlingtexter på nyckelområden . Eventuellt kommer någon form av ministermöte därefter att äga rum i i . Ett genombrott behövs senast /juli om förhandlingarna ska kunna avslutas som planerat under detta år. Parallellt med de intensiva förhandlingarna i diskuteras Doharundan kontinuerligt i olika möten på politisk nivå. För att Doharundan ska kunna avslutas måste nyckelaktörer som EU, , och ta ett stort ansvar. Jordbruksförhandlingarna är centrala och styr utvecklingen på övriga områden. är jordbruket och framförallt frågan om ökat marknadstillträde mycket känslig för många MS. fortsätter verka för att EU ska delta aktivt och konstruktivt på alla områden, inklusive på jordbruket, för att nå ett ambitiöst slutresultat med öppnare och mer rättvisa handelsregler. Prioriterade förhandlingsområden för är jordbruk, industrivaror, tjänster, handelsprocedurer, antidumpning samt utvecklingsfrågorna i vid bemärkelse. I anslutning till mötet I anslutning till mötet förväntas utrikesministrarna underteckna ett Stabiliserings- och Associeringsavtal () med . Syftet med avtalet är att bidra till stabilitet och en positiv ekonomisk, social och miljömässig utveckling i regionen. Avtalet omfattar bl.a. bestämmelser om politisk dialog, regionalt samarbete, samarbete i fråga om fri rörlighet, åtagande från sida att närma sin lagstiftning till gemenskapens samt bestämmelser om samarbete vad gäller rättvisa, frihet och säkerhet. Avtalet träder ikraft först när samtliga medlemsstater ratificerat det. I väntan på det kommer ett interimistiskt avtal att ingås mellan Europeiska Gemenskapen och avseende huvudsakligen de handelsrelaterade frågorna i . Regeringen fattade beslut om att är berett att underteckna avtalet. med kommer att sedvanligt följa upp frågor som berör tullunionen mellan och . är mötet ett tillfälle att på hög nivå följa upp uppfyllande av det politiska Köpenhamnskriteriet. Kommissionen har presenterat ett utkast till gemensam EU position som förnärvarande diskuteras i arbetsgruppen för . Om enighet om en gemensam EU position ej nås kommer frågan eventuellt att bli föremål för diskussioner i GAERC. Rådet för Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (Europeiska gemenskapen, , , ) möts i i samband med . Rådet möts två gånger . EU-sidan representeras i trojkaformat och mötet leda av Hans Winkler, kabinettssekreterare. I mötet förväntas utrikesministrarna från , , delta. EU:s medlemsstater deltar som observatör i mötet. kommer att representeras av Representationen . En deklaration kommer att antas vid mötet. I utkastet till deklaration välkomnas bl.a. och ansökan att bli partners i EES. Vikten av att utvidgningen av EES och EU sker simultant understryks. Det snabba införlivandet av EU-författningar som rör den inre marknaden i välkomnas. Vid mötet ges möjlighet till diskussion av resolutioner från EES gemensamma parlamentariska kommitté om miljölagstiftning och energipolitik samt att ge synpunkter på EES-samarbetet. I samband med GAERC planeras ett associeringsrådsmöte med äga rum. Man kommer att följa upp arbetet i de underkommittéer som inrättats genom med . Åtta av de tio underkommittéerna har mötts sedan starten . Det gäller bland annat kommittéerna för politisk dialog, inre marknaden och industri, handel och tjänster. Inom ramen för den politiska dialogen har EU och kommit överens om att bilda en arbetsgrupp för mänskliga rättigheter, som möts . förväntas även diskutera situationen i och uppmärksamma andra angelägna frågor som kampen mot terrorism och icke-spridning av massförstörelsevapen. Associeringsrådsmöten äger rum en gång i enlighet med det associeringsavtal som finns mellan och . Avtalet trädde 2004. Vardera sidan presenterar en deklaration i samband med mötena som reflekterar prioriteringarna inför . Inför det andra associeringsrådsmötet mellan och har rådsarbetsgruppen Mashrek/Maghreb utarbetat ett utkast till EU-deklaration. Deklarationen handlar om samarbetet rörande mänskliga rättigheter, demokrati och grundläggande friheter, men även regionala och internationella frågor av gemensamt intresse.