eunbil · GT0N1261 · 2006-05-12 00:00:00 — UNIONENS RÅD (6.1) en) Interinstitutionellt ärende: 2004/0153 (COD) 14690/05 från: Rådet (utbildning, ungdom och kultur) av den: Föreg. dok. nr: 13830/05 EDUC 166 SOC 418 CODEC 958 CADREFIN 224 + ADD 1 + COR 1 Komm. förslag nr: 11587/04 EDUC 144 SOC 365 CODEC 924 CADREFIN 18 KOM(2004) 474 slutlig Ärende: Förslag till och rådets beslut om inrättande av ett integrerat handlingsprogram för livslångt lärande Partiell politisk överenskommelse För delegationerna bifogas utkastet till beslut om vilket en partiell politisk verenskommelse - dvs. med undantag av budgetbestmmelserna (se rdets uttalande i bilaga II) - nddes vid mtet i rdet (utbildning, ungdom och kultur) . De drtill hrande uttalandena till protokollet terges i bilagorna IIIV. till och rådets beslut om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, srskilt artiklarna 149.4 och 150.4, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , med beaktande av yttrande , och i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget , och av följande skäl: (1) Genom rådets beslut 382/1999/EG inrättades den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "". (2) Genom och rådets beslut 253/2000/EG inrättades den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning . (3) Genom och rådets beslut nr 2318/2003/EG inrättades ett flerårigt program för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet). (4) Genom och rådets beslut nr 791/2004/EG inrättades ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område. (5) Genom och rådets beslut nr 2241/2004/EG inrättades en enhetlig ram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (). (5a) Genom och rådets beslut nr 2317/2003/EG inrättades ett program för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeland () (2004-2008). (6) I Bolognaförklaringen som undertecknades av utbildningsministrarna från 29 europeiska länder fastställdes en mellanstatlig process för att inrätta ett "europeiskt område för högre utbildning", vilket fordrar stöd på gemenskapsnivå. (7) Vid Europeiska rådets särskilda möte i den 23(fastställdes ett strategiskt mål för Europeiska unionen, nämligen att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning, och rådet (utbildning) uppmanades att allmänt dryfta utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen och prioriteringar, med respekt för nationell mångfald. (7a) Ett avancerat kunskapssamhälle är nyckeln till högre tillväxt och ökad sysselsättning. Utbildning är en viktig prioritering för Europeiska unionen för att uppnå Lissabonmålen. (8) Rådet antog en rapport om utbildningssystemens konkreta framtidsmål. antog rådet ett detaljerat arbetsprogram om uppföljningen av dessa mål, vilket fordrar stöd på gemenskapsnivå. (9) Vid Europeiska rådets möte i den 15(enades man om en strategi för hållbar utveckling, och en miljödimension fogades till Lissabonprocessen för sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning. (10) Vid Europeiska rådets möte i den 15(fastställdes målet att göra Europeiska unionens utbildningssystem till en kvalitetsreferens för hela världen, och man efterlyste insatser för att förbättra grundläggande kompetens, i synnerhet genom undervisning i minst två främmande språk från mycket tidig ålder. (11) I meddelandet från kommissionen och rådets resolution om livslångt lärande står det att livslångt lärande bör främjas via insatser och åtgärder som utarbetas inom ramen för gemenskapsprogram på området. (12) Genom rådets resolution av om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning fastställdes en process för utökat europeiskt samarbete inom yrkesutbildning, vilken fordrar stöd på gemenskapsnivå. I Köpenhamnsförklaringen som utbildningsministrarna i 31 europeiska länder enades om kopplades arbetsmarknadens parter och kandidatländerna till denna process. (13) I meddelandet från kommissionen om en handlingsplan för kompetens och rörlighet noteras det ständiga behovet av insatser på europeisk nivå för att förbättra erkännandet av meriter inom allmän och yrkesinriktad utbildning. (14) I meddelandet från kommissionen om en handlingsplan för att främja språkinlärning och språklig mångfald fastställs insatser som skall genomföras på europeisk nivå (2006 och som kräver uppföljning. (14a) Gemenskapens insatser på utbildningsområdet bör prioritera och främja språkundervisning och språkinlärning samt språklig mångfald. Språkundervisning och språkinlärning är av särskild betydelse i angränsande medlemsstater. (15) Halvtidsrapporterna med utvärdering av de aktuella Sokrates- och samt det offentliga samrådet om gemenskapens verksamhet inom allmän och yrkesinriktad utbildning visade att det finns ett betydande och på vissa punkter allt större behov av fortsatt samarbete och utbytesverksamhet inom dessa områden på europeisk nivå. De underströk vikten av en närmare koppling mellan gemenskapens program och utvecklingen av utbildningspolitiken, framförde önskemålet att gemenskapens verksamhet skulle struktureras på ett sätt som bättre motsvarar modellen med livslångt lärande och efterlyste enklare, mer användarvänliga och mer flexibla metoder. (16) Att integrera gemenskapens stöd till gränsöverskridande samarbete och utbytesverksamhet inom allmän och yrkesinriktad utbildning i ett enda program skulle ge betydande fördelar och möjliggöra bättre samverkan mellan de olika verksamhetsområdena, större kapacitet att stödja utvecklingen av livslångt lärande, samt mer konsekventa, enhetliga och effektiva administrationssätt. Ett enda program skulle dessutom främja ett samarbete mellan olika utbildningsnivåer. (17) Ett program för livslångt lärande bör därför inrättas för att genom livslångt lärande bidra till utvecklingen av Europeiska unionen som ett avancerat kunskapssamhälle med hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetstillfällen samt större social sammanhållning. (18) Med hänsyn till särdragen i sektorerna för skolor, högre utbildning, yrkesutbildning och vuxenutbildning, vilka leder till att gemenskapens insatser måste grundas på mål, typer av insatser och organisatoriska strukturer som är skräddarsydda för dem, är det lämpligt att inom ramen för programmet för livslångt lärande bibehålla enskilda program som riktar sig till var och en av dessa fyra sektorer, alltmedan enhetligheten och det som är gemensamt för dem maximeras. (19) I sitt meddelande "Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007(2013" angav kommissionen en rad kvantifierade mål som skall uppnås genom den nya omgången av gemenskapens utbildningsprogram, vilka kräver en betydande ökning i volymen av insatser inom utbyte och partnerskap. (20) [uteslutet ur texten.] (20a) Mer bör göras för behoven av rörlighet bland enskilda gymnasieelever och enskilda vuxenstuderande, som inte täckts av gemenskapsprogram, genom att införa nya typer av rörlighetsinsatser i programmen Comenius och . De möjligheter som rörlighet för enskilda lärare skapar för utvecklingen av långsiktigt samarbete mellan skolor i angränsande regioner i medlemsstaterna kan också beaktas bättre. (20b) Små och medelstora företag spelar en viktig roll i ekonomi. har emellertid sådana företag i liten utsträckning deltagit i programmet . Åtgärder bör vidtas för att höja gemenskapsåtgärdernas attraktionskraft för små och medelstora företag, framför allt genom att öka möjligheterna till rörlighet för lärlingar. Det bör anordnas lämpliga arrangemang, liknande dem för , för erkännande av resultaten av sådan rörlighet. (20c) Mot bakgrund av de särskilda utbildningssvårigheterna för barn till arbetstagare utan fast arbetsplats och till mobila arbetstagare i bör de möjligheter som programmet Comenius ger utnyttjas fullt ut för att stödja gränsöverskridande verksamheter som är inriktade på deras behov. (20d) En ökad rörlighet inom hela måste åtföljas av ständigt högre normer. (21) För att möta det ökade behovet att stödja sådan verksamhet på europeisk nivå som skall uppfylla dessa mål för utbildningspolitiken, tillhandahålla ett sätt att stödja verksamhet över sektorsgränserna inom språk och IKT samt stärka spridningen och utnyttjandet av programmets resultat, är det lämpligt att komplettera de fyra programmen för de olika sektorerna med ett övergripande program. (22) För att möta det tilltagande behovet av kunskap och dialog om den europeiska integrationsprocessen och dess utveckling är det viktigt att främja högsta kvalitet inom undervisning, forskning och analyser på detta område genom att stödja högskolor som specialiserar sig på studier av den europeiska integrationsprocessen, europeiska sammanslutningar inom allmän och yrkesinriktad utbildning och . (23) Det är nödvändigt att skapa tillräcklig flexibilitet i detta beslut så att lämpliga justeringar kan göras i åtgärderna inom programmet för livslångt lärande för att möta ändrade behov (2013, och undvika de alltför detaljerade bestämmelserna under de tidigare etapperna i och . (24) I all sin verksamhet måste gemenskapen undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem, enligt artikel 3 i fördraget. (25) Enligt artikel 151 i fördraget måste gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt samverkan mellan kultur och utbildning. Även den interkulturella dialogen bör främjas. (26) Det finns ett behov av att främja ett aktivt medborgarskap och respekten för mänskliga rättigheter och demokrati samt att intensifiera kampen mot alla former av utslagning, inbegripet rasism och främlingsfientlighet. (27) Det finns ett behov av att bredda tillträdet för missgynnade grupper och aktivt ta itu med de särskilda inlärningsbehoven hos personer med funktionshinder vid genomförandet av alla delar av programmet, bland annat genom högre bidrag för att spegla de extra kostnader som funktionshindrade deltagare ger samt stöd till inlärning och användning av teckenspråk och punktskrift. (27a) Man bör notera resultaten av Europeiska året för utbildning genom idrott (2004) och de potentiella utbildningsfördelar med samarbete mellan utbildningsanstalter och idrottsorganisationer som lyftes fram inom ramen för detta. (28) De länder som kandiderar till EU-medlemskap samt de Eftaländer som ingår i EES får delta i gemenskapens program i enlighet med avtal som skall upprättas mellan gemenskapen och dessa länder. (29) i den 19(godkände rådets slutsatser av angående västra , inbegripet bilagan "Thessaloniki-agendan för västra : i riktning mot en europeisk integration", där man föreskriver att gemenskapens program bör öppnas för de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen på grundval av ramavtal som skall upprättas mellan gemenskapen och dessa länder. (30) Europeiska gemenskapen och har uttryckt sin avsikt att inleda förhandlingar för att sluta avtal på områden av gemensamt intresse, till exempel gemenskapens program inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor. (31) Programmet för livslångt lärande bör regelbundet övervakas och utvärderas i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, så att man kan göra anpassningar, i synnerhet vad gäller prioriteringar för åtgärdernas genomförande. Utvärderingen bör inbegripa en extern utvärdering genomförd av oberoende och opartiska organ. (32) I resolution /2315() om genomförandet av Sokratesprogrammet påpekas de oproportionerligt tunga administrativa förfarandena för dem som sökte stipendier under programmets andra etapp. (33) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget samt kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 , som skyddar gemenskapens ekonomiska intressen, måste tillämpas med beaktande av principerna om enkelhet och konsekvens i valet av budgetinstrument, en begränsning av antalet fall där kommissionen behåller direkt ansvar för genomförandet och administrationen, och den nödvändiga proportionaliteten mellan mängden resurser och den administrativa bördan i samband med användningen av dessa. (33a) För att programmet framgångsrikt skall kunna genomföras är det mycket viktigt att ansökningsförfarandena radikalt förenklas. Administrations- och redovisningskraven bör stå i proportion till bidragets storlek. (34) Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förebygga oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga åtgärder bör vidtas för att kräva tillbaka belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt eller använts otillbörligt. (35) Eftersom målen i den föreslagna verksamheten som gäller det europeiska samarbetets bidrag till utbildning av hög kvalitet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då det krävs multilaterala partnerskap, rörlighet över gränserna och informationsutbyte i hela gemenskapen och de nödvändiga insatserna och åtgärderna bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de målen. (36) I detta beslut fastställs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som skall utgöra den huvudsakliga referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av mellan , rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet . (37) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut /468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Programmet för livslångt lärande Inrättande av programmet för livslångt lärande Genom detta beslut inrättas ett program för livslångt lärande för gemenskapens verksamhet på området för livslångt lärande, nedan kallat "programmet för livslångt lärande". Det allmänna målet för programmet för livslångt lärande är att ett livslångt lärande skall bidra till gemenskapens utveckling mot ett avancerat kunskapssamhälle, med hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetstillfällen och bättre social sammanhållning, som ett gott miljöskydd för kommande generationer säkerställs. I synnerhet syftar det till att främja utbyte, samarbete och rörlighet mellan utbildningssystemen i gemenskapen, så att de görs till en kvalitetsreferens för hela världen. Programmet för livslångt lärande skall ha följande särskilda mål: a) Att bidra till utvecklingen av livslångt lärande av hög kvalitet och främja hög prestanda, innovation och en europeisk dimension i system och praxis på området. aa) Att stödja inrättandet av ett europeiskt område för livslångt lärande. b) Att bidra till att göra de möjligheter till livslångt lärande som finns i medlemsstaterna bättre, mer attraktiva och mer tillgängliga. c) Att öka det livslånga lärandets bidrag till social sammanhållning, aktivt medborgarskap, interkulturell dialog, jämställdhet och självförverkligande. d) Att bidra till att främja kreativitet, konkurrenskraft, anställbarhet och växande företagaranda. e) Att bidra till att personer i alla åldrar i större utsträckning deltar i livslångt lärande, även personer med särskilda behov och mindre gynnade grupper, oavsett deras socioekonomiska bakgrund. f) Att främja språkinlärning och språklig mångfald. fa) Att stödja utvecklingen av innovativt innehåll, tjänster, pedagogik och praktik för livslångt lärande, grundat på informations- och kommunikationsteknik. g) Att stärka det livslånga lärandets bidrag till skapandet av en känsla av europeiskt medborgarskap grundat på förståelse och respekt för mänskliga rättigheter och demokrati, och till uppmuntran av tolerans och respekt för andra folk och kulturer. h) Att främja samarbete inom kvalitetssäkring i alla utbildningssektorer i . i) Att uppmuntra till ett optimalt utnyttjande av resultat, innovativa produkter och processer och utbyta god praxis inom de områden som täcks av programmet för livslångt lärande i syfte att förbättra utbildningens kvalitet. Enligt de administrativa bestämmelserna i bilagan skall programmet för livslångt lärande stödja och komplettera den verksamhet som företas av medlemsstaterna, vars ansvar för utbildningssystemens innehåll och kulturella och språkliga mångfald skall respekteras fullt ut. Enligt artikel 3 skall målen för programmet för livslångt lärande fullföljas via genomförandet av fyra sektorsprogram, ett övergripande program samt , nedan gemensamt kallade "delprogrammen". Beslutet skall genomföras till och med . Förberedande åtgärder, inbegripet kommissionens beslut i enlighet med artikel 9, får dock genomföras så snart detta beslut träder i kraft. I detta beslut gäller följande definitioner: 1. förskola: organiserad utbildningsverksamhet före den obligatoriska skolgången. 2. elev: person som är inskriven för studier vid en skola. 3. skola: varje slag av inrättning som meddelar allmän utbildning (förskola, primär- eller sekundärskola), yrkesinriktad eller teknisk utbildning och, i undantagsfall, inrättningar som inte meddelar skolundervisning men som tillhandahåller lärlingsutbildning när det gäller åtgärder för att främja språkinlärning. 4. undervisande personal: personer som på grund av sina arbetsuppgifter är direkt engagerade i utbildningsprocessen i medlemsstaterna. utbildare: person som genom sina åligganden direkt medverkar i yrkesutbildningen och utbildningsprocessen i medlemsstaterna. 5. student: en person inskriven vid en högre utbildningsanstalt, oavsett studieområde, i syfte att bedriva högre studier som leder till erkänd examen eller annan erkänd eftergymnasial behörighet, till och med doktorsexamen. 6. praktikant: en person som genomgår yrkesutbildning antingen vid en utbildningsinrättning eller utbildningsorganisation eller på arbetsplatsen. 7. vuxen inlärare: en inlärare som deltar i vuxenutbildning. 8. personer på arbetsmarknaden: arbetstagare, egenföretagare, personer som står till arbetsmarknadens förfogande. 9. högre utbildningsanstalt: a) Alla slags inrättningar för högre utbildning enligt nationell lagstiftning eller praxis, som utfärdar erkänd examen eller annan erkänd eftergymnasial behörighet, oavsett vad dessa inrättningar kallas i medlemsstaterna. b) Alla inrättningar, enligt nationell lagstiftning eller praxis, som tillhandahåller yrkesinriktad utbildning på eftergymnasial nivå. 10. gemensamma magisterkurser: magisterkurser vid högre utbildningsanstalt som a) omfattar minst tre högre utbildningsanstalter från tre olika medlemsstater, b) innebär ett studieprogram som inbegriper en studieperiod vid minst två av dessa tre högskolor, c) inbegriper mekanismer för erkännande av studieperioder vid partnerhögskolor, vilka bygger på eller är förenliga med det europeiska systemet för överföring av studiemeriter, d) leder till tilldelning av medlemsstaterna erkända eller godkända, gemensamma, dubbla eller flerfaldiga examensbevis från de deltagande utbildningsinrättningarna. 11. yrkesutbildning: varje form av grundläggande yrkesutbildning, inbegripet teknisk och yrkesinriktad undervisning, och lärlingsutbildning som bidrar till yrkeskvalifikationer som erkänns av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där de har förvärvats, samt yrkesinriktad fortbildning som en person genomgår under sitt arbetsliv. 13. vuxenutbildning: alla former av icke-yrkesinriktat lärande för vuxna, såväl formellt, icke-formellt som informellt. 14. studiebesök: kort besök för att studera en viss aspekt av livslångt lärande i en annan medlemsstat. 15. rörlighet: en tids vistelse i en annan medlemsstat för studier, arbetserfarenhet, annat lärande eller annan undervisning eller därtill kopplad administrativ verksamhet, som på lämpligt sätt stöds genom förberedande kurser eller fortbildningskurser i värdlandets språk eller arbetsspråk. 16. praktik: en tids vistelse vid ett företag eller en organisation i en annan medlemsstat, som på lämpligt sätt stöds genom förberedande kurser eller fortbildningskurser i värdlandets språk eller arbetsspråk och syftar till att hjälpa enskilda att anpassa sig till kraven på en arbetsmarknad som omfattar hela gemenskapen, förvärva en bestämd färdighet eller förbättra kunskaperna om den ekonomiska och sociala kulturen i landet i fråga i samband med förvärvande av yrkeserfarenhet. 17. unilateral: som gäller en enda inrättning. 18. bilateral: med deltagande av partner från två medlemsstater. 19. multilateral: med deltagande av partner från minst tre medlemsstater. Kommissionen kan betrakta sammanslutningar eller andra organ med medlemmar från tre eller fler medlemsstater som multilaterala. 20. partnerskap: en bilateral eller multilateral överenskommelse mellan en grupp inrättningar eller organisationer i olika medlemsstater om att genomföra gemensam europeisk verksamhet för livslångt lärande. 21. nätverk: en formell eller informell gruppering av organ som är verksamma inom särskilda områden, ämnen eller sektorer för livslångt lärande. 22. projekt: samarbetsverksamhet med fastställt resultat som utarbetas gemensamt av en formell eller informell gruppering av inrättningar eller organisationer. 23. projektsamordnare: den inrättning eller organisation som är ansvarig för genomförandet av den multilaterala grupperingens genomförande av projektet. 24. projektpartner: andra inrättningar eller organisationer än samordnaren, vilka utgör den multilaterala grupperingen. 25. företag: alla företag som är engagerade i ekonomisk verksamhet inom den offentliga eller privata sektorn, oavsett storlek, rättslig ställning eller den ekonomiska sektor inom vilken de är verksamma, inbegripet den sociala ekonomin. 26. arbetsmarknadens parter: på nationell nivå, arbetsgivares och arbetstagares organisationer i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis; på gemenskapsnivå, arbetsgivares och arbetstagares organisationer som deltar i dialogen mellan arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå. 28. vägledning och rådgivning: olika slags verksamhet, till exempel information, bedömning, orientering och råd för att hjälpa inlärare, utbildare och övrig personal att välja utbildningsprogram eller anställningsmöjligheter. 29. spridning och utnyttjande av resultat: insatser för att se till att resultaten från programmet för livslångt lärande och dess föregångare erkänns, visas och genomförs i stor skala. 30. livslångt lärande: allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning, icke-formell utbildning och informellt lärande, som företas under hela livet och leder till bättre kunskaper och färdigheter ur ett personligt, medborgerligt, samhälleligt och/eller arbetsmarknadsrelaterat perspektiv. Det inkluderar tillhandahållande av vägledning och rådgivning. Följande sektorsspecifika delprogram skall införas: a) Programmet Comenius, som skall ta upp behoven inom undervisning och lärande hos alla som deltar i förskole- och skolutbildning, till och med gymnasiet, samt de inrättningar och organisationer som tillhandahåller sådan utbildning.