urf · GTA5URF3 · 2006-01-01 00:00:00 — Den skatteskyldige kan också få högre avdrag än de nu nämnda 200 respektive om han kan visa att kostnadsökningen i en och samma anställning varit större (12 kap. 14 § andra stycket och 16 § andra stycket). Då krävs att en utredning lämnas som avser samtliga förrättningar under beskattningsåret. Om fri måltid erhållits under förrättningen skall avdraget minskas med måltidsförmånens värde (12 kap. 17 § IL). har utfärdat allmänna råd om med vilka belopp reducering bör ske (RSV 2003:27). 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I 2005/06:URF3 Rätten till avdrag för ökade levnadskostnader gäller (tremånadersregeln). När arbetet utanför den vanliga verksamhetsorten varit förlagt till en och samma ort bedöms rätten till avdrag enligt reglerna för tillfälligt arbete i 12 kap. 1822 §§ IL. Om traktamente alltjämt utbetalas reduceras avdragsschablonen till per dag för tid fram till bortovaro. För tid därefter uppgår schablonavdraget till per dag. Avdrag medges enligt nuvarande praxis inte för halva dagar. En förrättning anses pågå i en följd om den inte avbryts på grund av att arbetet förläggs till en annan ort . Kortare uppehåll än samt sjukdomsperioder leder till att förlängs i motsvarande mån. En förutsättning för en sådan förlängning är att traktamente inte betalats ut under uppehållet. Lagstiftarens tanke bakom regeln om sänkt traktamentsavdrag efter tre månaders tjänsteresa på samma ort är att den anställde kan acklimatisera sig och få ned kostnaderna för bl.a. måltider. I detta sammanhang skall också nämnas att den som har tillfälligt arbete på annan ort utan att det är fråga om tjänsteresa medges avdrag med per dag efter tre månaders bortovaro och för tiden med per dag. Avdrag för ökade levnadskostnader i samband med dubbel bosättning medges med per dag under hela bortovaron. Dessa bestämmelser gäller dock inte för ledamöter eftersom förrättningarna i betraktas som tjänsteresor. Utredningen om dubbel bosättning har i betänkande SOU 2005:28 föreslagit att avdrag för merkostnader för måltider och småutgifter slopas efter både vid dubbel bosättning och vid tillfälligt arbete. Dagtraktamente vid flerdygnsförrättning i En riksdagsledamot anses ha sin bostad på hemorten som tjänsteställe, vilket innebär att resorna till för riksdagsarbetet betraktas som tjänsteresor. En ledamot får enligt 5 kap. 1 § ersättningslagen dagtraktamente vid flerdygnsförrättning i och på annan ort i landet med 1/120 av prisbasbeloppet för varje hel dag om förrättningen skett på en plats som ligger längre bort än från bostaden/tjänstestället och medfört övernattning. Traktamentet uppgår till per hel dag. Har förrättningen påbörjats eller senare avresedagen, eller avslutats eller tidigare hemresedagen, betalas halvt dagtraktamente. Traktamentsersättningen reduceras om fri måltid erhållits under förrättningen. Reducering sker för frukost och för lunch eller middag. Reducering görs inte för måltider som tillhandahålls på allmänna transportmedel och kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten. Av det utbetalda traktamentet är (vid halvt traktamente) ett i princip skattefritt schablonbelopp. Återstoden av traktamentet betraktas som arvode. Har arbetet varit förlagt till (eller annan ort) under mer än 2005/06:URF3 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I i en följd är det högsta belopp som riksdagsförvaltningen kan betala ut utan skatteavdrag och arbetsgivaravgifter per dag fram till bortovaro och för tid därefter per dag. Den s.k. tremånadersregeln innebär också att s.k. skattefritt traktamente enligt nuvarande praxis bara kan betalas ut för hel dag. är alltså halva dagtraktamenten att betrakta som arvode och därmed skattepliktiga. Avbryts förrättningen på grund av arbete på annan ort, t.ex. i bostaden på hemorten (tjänstestället), anses en ny tremånadersperiod påbörjad vid återkomsten till under förutsättning att avbrottet varat . Vid kortare uppehåll än samt vid sjukdomsperioder förlängs i stället i motsvarande mån under förutsättning att traktamente inte betalats ut under uppehållet. Om en ledamot t.ex. tjänstgör i bostaden på hemorten förlängs perioden . Det innebär att det skattefria traktamentet reduceras till först och . Gör ledamoten en annan tjänsteresa än mellan bostaden och räknas det som en helt ny förrättning varvid traktamente betalas ut och avdrag kan medges med det högre schablonbeloppet, , för den resan. Däremot förlänger inte en sådan resa i eftersom en förlängning som ovan nämnts förutsätter att traktamente inte har betalats ut. Sammanfattningsvis är traktamentet för hel dag respektive för halv dag såvida fri kost inte erhållits under hela den tid förrättningen varar medan de belopp som skall ingå i underlaget för preliminärskatteavdrag och arbetsgivaravgifter liksom det skattefria schablonbeloppet ändras . Inom är det administrativa kontoret som har hand om ledamöternas arvoden och traktamenten. Ledamöterna är enligt en särskild bestämmelse i ersättningslagen skyldiga att lämna in en reseräkning innan traktamentsersättningar m.m. betalas ut. På den kontrolluppgift som skall lämnas enligt lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter har det skattefria traktamentet kryssmarkerats utan att beloppet angivits på kontrolluppgiften. Tremånadersregeln, tvåårsregeln och andra reduceringsregler, t.ex. för fri kost under förrättningen, har beaktats. Ledamoten behöver därmed inte redovisa den skattefria delen i deklarationen och därför inte heller yrka avdrag. Den skattepliktiga delen av traktamentet liksom förrättningstillägg vid endagsförrättningar ingår i summan för kontant bruttolön på kontrolluppgiften. Vid utbetalningen har preliminärskatteavdrag gjorts. 3.1.2 Överväganden och förslag Mitt uppdrag har varit att skapa ett enklare och mer lättadministrerat regelsystem för att ersätta ledamöternas merkostnader under tjänsteresor i . I uppdraget ingick att särskilt pröva om de merkostnader som uppkommit under förrättningarna i kan ersättas på annat sätt än genom nu gällande bestämmelser om traktamente. Jag har kommit fram till att nuvaran- 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I 2005/06:URF3 de system med ett undantag endagsförrättningar bör behållas för tjänsteresor till annan ort i än . När det gäller förrättningar i som är förenade med övernattning anser jag att ersättningssystemet skall ändras. Mina överväganden och förslag är följande. Uppdraget som riksdagsledamot innebär att de flesta ledamöter inte befinner sig på sin hemort under stor del av den tid som är samlad. Detta leder till ett mycket stort antal traktamentsberättigade dygn, särskilt i . uppgick ledamöternas genomsnittliga antal övernattningar i till 107. Totalt var det fråga om ca 29 000 traktamentsberättigade dygn. av det sammanlagda antalet inrikes traktamenten som betalades ut under detta år avsåg att täcka merkostnader som uppkommit under vistelsen i . Nuvarande ersättningssystem innebär en omfattande administration bl.a. på grund av resemönstret med olika förrättningar som går i varandra. Systemet är komplicerat, detaljrikt och svårt att överblicka som utfallet knappast är rättvisande. De faktorer som främst gör systemet tungrott är följande: Traktamente utgår med högre belopp än de avdragsgilla schablonbeloppen vid inkomsttaxeringen. Detta innebär att en del av ersättningen alltid blir skattepliktig, precis som arvodet, och skall därmed ingå i underlaget för preliminärskatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Den överskjutande delen är heller inte avdragsgill för ledamoten. Därtill kommer att bjudmåltider minskar både det utbetalda traktamentsbeloppet och det avdragsgilla schablonbeloppet. Ersättning betalas ut med olika belopp för hel och halv dag. Eftersom ledamöterna ständigt företar resor mellan bostaden (tjänstestället) och under pågående blir det många halva dagar i samband med avresa och hemresa. Tremånadersregeln innebär, som tidigare nämnts, att det skattefria schablonbeloppet reduceras till efter tre månaders förrättning i en följd på samma ort, dvs. i detta fall , fram till bortovaro och för tid därefter till . Blir ledamoten bjuden på mat minskas beloppet ytterligare med värdet av måltiden. Till följd av resemönstret ställer reduceringsreglerna till problem och medför en betydande administrativ belastning. Inte minst för att varje avbrott i förrättningen för arbete på hemorten eller annan ort som varat innebär att en ny tremånadersperiod skall anses påbörjad vid återkomsten till , varvid traktamente med de högre skattefria schablonbeloppen (200 resp. ) återigen kan betalas ut. Därtill kommer att skall förlängas vid kortare uppehåll samt vid sjukdomsperioder. Om tremånadersgränsen passerats kan skattefritt traktamente inte betalas ut för halv dag. Detta innebär att om en ledamot under en och är i ena halvan av dagen och andra halvan på en annan ort i landet där övernattning sker, blir den del av traktamentet som avser förrättningen i skattepliktig i sin helhet medan den del av traktamentet som avser resan till annan ort innehåller både en skattefri och en skattepliktig del. 2005/06:URF3 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I Sammanfattningsvis kan sägas att den skattefria (avdragsgilla) delen av traktamentet kan vara allt per dag beroende på om det rör sig om hela eller halva dagar, om bjudmåltider erhållits eller ej och på hur många dagar förrättningen varat i en följd. I motsvarande mån varierar det belopp som blir beskattningsbart. Under utredningsarbetet har olika lösningar prövats för att hitta ett system som skall vara mer lättadministrerat, renodlat och bättre anpassat till just ledamöternas speciella situation. Jag har bl.a. övervägt att lyfta bort stockholmsförrättningarna från systemet med dagtraktamenten och i stället föreslå att arvodet höjs för de ledamöter som bor längre bort än från , med ett belopp beräknat då är samlad. En sådan lösning skulle förvisso innebära en förenkling för riksdagsförvaltningen men däremot inte för den enskilde ledamoten. Ledamoten skulle få fortsätta att föra noteringar över antalet övernattningar i , antalet bjudmåltider etc. för att sedan i samband med inkomstdeklarationen kunna yrka avdrag för de merkostnader som uppkommit under förrättningarna. För att få avdrag måste han eller hon också göra sannolikt att förrättningarna medfört ökade kostnader för mat och småutgifter. Genom den kryssmarkering på kontrolluppgiften som riksdagsförvaltningen gör behöver ledamoten varken redovisa den avdragsgilla delen av traktamentet i deklarationen eller yrka avdrag för de kostnader som den delen av traktamentet avser att täcka. Att ersätta nuvarande system med ett fast månatligt traktamente oberoende av antalet faktiska övernattningar skulle inte innebära någon förenkling i förhållande till nuvarande system utan snarare en återgång till det system som gällde då nuvarande regler antogs. Den främsta invändningen mot en sådan fast månatlig ersättning är dock att den skulle riskera att slå alltför orättvist eftersom antalet dygn i varierar beroende på bl.a. om ledamoten tillhör regeringspartiet eller ett oppositionsparti, tillhör partigruppsledningen och/eller ingår i . En annan lösning som övervägts är att i stället för traktamente löpande ersätta ledamöterna för sådana merkostnader som styrks med kvitton eller annat underlag. Detta skulle dock inte innebära några administrativa och skattemässiga förenklingar för vare sig riksdagsförvaltningen eller den enskilde ledamoten. Det mest ändamålsenliga upplägget är enligt min uppfattning följande. Rätten till traktamente skall även fortsättningsvis vara knuten till förutsätt- ningarna för avdrag för ökade levnadskostnader enlig inkomstskattelagens bestämmelser. Ersättning för ökade kostnader för måltider och småutgifter bör som utbetalas för de dygn som ledamoten faktiskt vistats i för att fullgöra sitt uppdrag. Bostaden på hemorten skall alltjämt anses som tjänsteställe. Berättigade till ersättning är således de ledamöter som bor längre bort än från under förutsättning att förrättningen är förenad med övernattning. Ersättningen för tjänsteresorna till bör benämnas stockholmstraktamente för att skilja detta från de dagtraktamenten som betalas ut vid tjänsteresor till annan ort i landet. 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I 2005/06:URF3 Stockholmstraktamentet bör vara skattefritt, dvs. bestämmas till ett belopp som inte medför att viss del av ersättningen skall behandlas som arvode i skattehänseende. Halvt stockholmstraktamente bör inte förekomma utan ett enhetligt belopp skall betalas ut för varje hel och för varje halv dag som tagits i anspråk för förrättningen. Jag anser heller inte att beloppet skall reduceras om ledamoten erhållit kostnadsfri måltid han eller hon är berättigad till stockholmstraktamente. Motsvarande ändringar krävs i inkomstskattelagen. I annat fall uppnås ingen förenkling. Uppdraget som riksdagsledamot kräver många dagars vistelse i under en längre överblickbar period, vanligen . Merkostnaderna är rimligtvis ungefär desamma . Jag anser att avdrag vid inkomsttaxeringen därför bör kunna medges med ett belopp som motsvarar den ersättning som betalat ut även om arbetet varit förlagt till i en följd. Därigenom kan man också bortse från längre avbrott i löpande förrättningar som blir många . Förslaget innebär vissa avsteg från gällande skatterättsliga regler. Jag anser dock att riksdagsledamöternas arbetssituation och arbetsvillkor är så speciella att de i sig medför att dessa avsteg kan försvaras för att uppnå ett förenklat och mer ändamålsenligt ersättningssystem för denna begränsade och lätt definierbara grupp. Som kommer att framgå av det följande kommer mitt förslag också att innebära besparingar för statsverket. Mot bakgrund av de avvikelser från skattereglerna som mitt förslag innebär, dvs. att avdrag skall kunna medges med ett och samma belopp för hela och för halva dagar, att avdraget inte minskas med värdet av fria måltider samt slopandet av den s.k. tremånadersregeln, föreslår jag att nivån på stockholmstraktamentet bestäms till per dag. Vid inkomsttaxeringen bör avdrag inte kunna medges med högre belopp än som motsvarar den utbetalda ersättningen, dvs. Vidare anser jag att avdrag endast skall kunna medges i sådana fall då ersättning faktiskt utbetalats. Sådana inskränkningar i avdragsrätten är en nödvändig följd av konstruktionen med ett stockholmstraktamente. I annat fall skulle de nyssnämnda avvikelserna leda till en ekonomisk fördel för ledamöterna i förhållande till övriga skattskyldiga. En annan omständighet som gör att jag finner det föreslagna beloppet rimligt är att övernattningsbostäderna i hus generellt håller en god standard och att möjligheterna till matlagning väsentligt förbättrats sedan nuvarande traktamentsregler antogs. Behovet av ersättning för merkostnader för måltider har därmed förändrats. Införande av stockholmstraktamentet innebär vissa gränsdragningsproblem mot andra traktamenten och förrättningstillägg. För att undvika att dubbel ersättning utgår för en och skall stockholmstraktamente inte betalas ut om ledamoten är berättigad till helt eller halvt traktamente för en tjänsteresa till annan ort i landet. Inte heller skall stockholmstraktamente utbetalas om ledamoten är berättigad till helt eller halvt utlandstraktamente eller förrättningstillägg för en endagsförrättning utomlands. 2005/06:URF3 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I Till frågan om ersättning vid endagsförrättningar i återkommer jag i det följande. Förslagen medför författningsändringar i ersättningslagen, inkomstskattelagen och skattebetalningslagen (1997:483). Ersättning för logi (nattraktamente) Före den nu gällande ordningen utgick nattraktamente i lika stor omfattning till alla ledamöter, oavsett vilka logikostnader ledamoten hade. Det visade sig att kostnaderna för boendet i varierade avsevärt. I vissa fall täckte inte nattraktamentet kostnaderna, i andra fall återstod en betydande del av traktamentet när hyran var betald. För att jämna ut dessa skillnader infördes ett nattraktamente som var tänkt att täcka ledamöternas faktiska logikostnader upp till ett tak som i princip motsvarade den högsta månadshyran för de bostäder som erbjöd ledamöterna. Den faktiska hyreskostnaden var för beslut . Taket bestämdes till (försl. 1995/96:RFK4, bet. KU26, rskr. 3.2.2 Nuvarande bestämmelser, m.m. En ledamot som är bosatt längre bort än från och som på hemorten för sin privata disposition har en bostad inrättad för permanent boende har enligt 5 kap. 1 § fjärde stycket ersättningslagen rätt till nattraktamente, dvs. ersättning för logi. Ersättningen är begränsad till ett högsta belopp som riksdagsförvaltningen bestämmer. I tillämpningsföreskriften till bestämmelsen medges ersättning med högst . Beloppet skall dock anpassas till förändringen i konsumentprisindex per oktober månad föregående år, med som basår. Detta har lett till att taket räknats . Därutöver kan kostnaden för hushållsel ersättas med ett fast belopp, . Kostnadsersättningen för en övernattningsbostad är enligt inkomstskattelagen skattepliktig. För de ledamöter som har egna övernattningsbostäder i skall riksdagsförvaltningen redovisa den utbetalda ersättningen på kontrolluppgiften. Ledamoten skall ta upp beloppet i inkomstdeklarationen och kan begära avdrag med i allmänhet hela årskostnaden för bostaden. I de fall ledamoten bor i en övernattningsbostad som tillhandahålls av betalas inte något belopp till ledamoten i fråga utan denne skall i de fall månadskostnaden överstiger betala överskjutande belopp till vilket görs genom ett nettoavdrag på arvodet. Ledamoten kan sedan i sin deklaration under inkomstslaget tjänst yrka avdrag med det belopp som motsvarar det avdrag på arvodet som riksdagsförvaltningen gjort. 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I 2005/06:URF3 , som på uppdrag av riksdagsstyrelsen gjort en generell översyn av bl.a. ersättningslagen, har i betänkandet Ekonomiska villkor för ledamöter (2004/05:URF2) föreslagit att den maximala ersättningen anpassas till dagens hyror genom en höjning till . föreslog också att riksdagsförvaltningen överväger att reglera ersättningsnivån utifrån de faktiska hyreshöjningarna i stället för som utifrån utvecklingen av konsumentprisindex. 3.2.3 Övernattningsbostäder (förhållandena ) De övernattningsbostäder som tillhandahåller består av lägenheter och rum. har ca 60 övernattningsbostäder i byggnader som ligger i anslutning till , 171 lägenheter i andra fastigheter ägda av riksdagsförvaltningen och 25 bostadsrättslägenheter. Samtliga bostäder är belägna i . beslutar om vilka bostäder som ställs till respektive partigrupps förfogande. Bostäderna fördelas i proportion till antalet mandat utanför . Partigruppskanslierna svarar sedan för fördelningen av lägenheterna i respektive partigrupp. Rätten att disponera en bostad är personlig och kan inte överlåtas till någon annan person. 57 ledamöter har övernattningsrum belägna i byggnader i anslutning till . Hyrorna för dessa ligger mellan och . Medelhyran ligger på . För fyra av övernattningsrummen överstiger hyran . Ungefär 190 ledamöter bor i lägenheter utanför hus. Hyrorna för dessa övernattningsbostäder varierar mellan och . Medelhyran är , och för 129 lägenheter överstiger hyran . fastställer och tar ut en avgift för bostäderna. Som tidigare nämnts sker detta genom ett nettoavdrag på arvodet om avgiften överskrider maximibeloppet, dvs. Avgiften beräknas med utgångspunkt i hyressättning enligt bruksvärdesprincipen. I avgiften ingår för alla bostäder utom bostadsrättslägenheterna kostnad för hushållsel och tillgång till kabel-TV-program. Lägenheterna är möblerade och försedda med köksutrustning. 31 ledamöter har egna lägenheter i (hyresrätt eller bostadsrätt). Hyrorna eller avgifterna ligger här på mellan och . Vid beräkning av kostnaden för en bostadsrättslägenhet räknas inte kapitalkostnaden in. Kostnaden för hushållsel fastställs till ett belopp som motsvarar kostnaden för hushållsel i en normallägenhet i bestånd. 13 ledamöter har en boendekostnad som överstiger logiersättningen . Totalt har 146 ledamöter en högre logikostnad än nattraktamentet. 2005/06:URF3 3 ETT NYTT ERSÄTTNINGSSYSTEM FÖR FLERDYGNSFÖRRÄTTNINGAR I 3.2.4 Överväganden och förslag Den nuvarande ersättningen för en övernattningsbostad i om ger full kompensation till mindre än hälften av de ledamöter som har sådana boendekostnader. En övervägande majoritet av de ledamöter som är bosatta längre bort än från bor i någon av lägenheter eller övernattningsrum. Även om det är svårt för riksdagsförvaltningen att ha ett bostadsbestånd som exakt svarar mot en efterfrågan som varierar under och mellan mandatperioderna, är ambitionen att ledamöterna skall erbjudas att bo i lägenheter utanför de byggnader som ligger i anslutning till själva . Detta har ansetts önskvärt även av säkerhetsskäl. Det nuvarande systemet med ett nattraktamente upp till ett fastställt högsta belopp innebär att många ledamöter inte får hela logikostnaden ersatt av utan måste begära avdrag för det överskjutande beloppet i inkomstdeklarationen. Jag anser att fullt ut skall svara för kostnaderna för sådana övernattningsbostäder som ingår i bostadsbestånd. Detta ligger också i linje med vad som är brukligt under tjänsteresor, nämligen att en arbetsgivare/uppdragsgivare svarar för den logikostnad som den anställde/uppdragstagaren haft under en tjänsteresa. Förslaget realiseras enklast genom att inte debiterar någon hyra då förvaltningen tillhandahåller en övernattningsbostad. Dessa har en sådan standard i fråga om storlek, utrustning och möjligheter till matlagning att de alla är godtagbara som övernattningsbostäder även om standarden varierar lägenheterna emellan. Genom att nuvarande system överges uppnås administrativa vinster för förvaltningen men också en förenkling för den enskilda ledamoten som bl.a. slipper att yrka avdrag för någon överskjutande logikostnad. Förslaget innebär inte att det blir fråga om en skattemässig förmån eftersom ledamoten är på tjänsteresa när han eller hon vistas i för att fullgöra sitt uppdrag som riksdagsledamot. En övre gräns bör dock fortfarande gälla för den logiersättning som skall betalas ut till de ledamöter som övernattar i egen bostad under förrättningen i . Skälet härför är uppenbart. Hyran skall vara skälig med hänsyn till behovet, och eventuella kostnader därutöver bör ledamoten själv svara för. Däremot så anser jag, i likhet med , att den maximala ersättningen bör höjas och att ersättningsnivån regleras utifrån de faktiska hyreshöjningarna i stället för att som anpassas till förändringen i konsumentprisindex. Jag föreslår att den maximala ersättningen inledningsvis höjs till . Det innebär, precis som , att de utbetalda månatliga ersättningarna skall redovisas på kontrolluppgiften och att ledamoten skall ta upp ersättningen i inkomstdeklarationen. Ledamoten kan sedan begära avdrag för hela årskostnaden för övernattningsbostaden. Om höjningen skulle genomföras så kommer endast två ledamöter att ha en högre boendekostnad än nattraktamentet. Förslaget medför författningsändringar i ersättningslagen. 4 FÖRRÄTTNINGSTILLÄGG VID ENDAGSRESOR 4 Förrättningstillägg vid endagsresor Förrättningstillägget vid endagsförrättningar i och i övriga landet slopas. 4.1 Nuvarande bestämmelser, m.m. Enligt ersättningslagen utbetalas inte traktamente vid endagsförrättning, dvs. vid tjänsteresa som inte är förenad med övernattning. I stället utbetalas ett s.k. förrättningstillägg på per dag under förutsättning att förrättningen sker på en ort som ligger längre bort än från bostaden (tjänstestället) och varat . Beloppet reduceras om fri kost erhållits (5 kap. 2 §). Reducering görs med för frukost och med för lunch eller middag, dock inte för måltider som tillhandahålls på allmänna transportmedel om kosten obligatoriskt ingår i priset för transporten.