eunbil · GT0N1420 · 2006-06-21 00:00:00 — Bilaga 6 Rådspromemoria Rådets möte (miljö) Rubrik: Debatt om bioenergi/biodrivmedel Ordförandeskapet har tagit fram ett bakgrundsdokument och två frågor som föreslås diskuteras på miljörådet . Hur kan rådet (miljö) bidra mest effektivt till utvecklingen av den europeiska energipolitiken och hjälpa till att försäkra att EU tar en holistisk och kooordinerad inställning till att nå de tre huvudmålen om konkurrenskraft, säkerhet (av utbud) och miljömässig hållbarhet; hur kan de två nya strategierna om biodrivmedel och biomassa användas och utvecklas för att hjälpa till att utveckla en sådan integrerad och balanserad inställning? Särskilt, hur kan energipolitik, inklusive ökad användning av biomassa och biodrivmedel, bidra till vidare miljömål (klimatförändringar och skydd av biologisk mångfald). Vilka särskilda miljöhandlingar eller åtgärder ska inkluderas i handlingsplanen för att nå detta? Dokument: Meddelande från kommissionen till och Rådet om en handlingsplan för biomassa, KOM(2005) 628 Fakta-PM 2005/06:FPM59 behandlad vid samråd med : 2006. Europeiska Unionens strategi för biodrivmedel KOM(2006) 34 slutlig Fakta-PM 2005/06:FPM98 presenterade kommissionen en handlingsplan för biomassa. Handlingsplanen innehåller åtgärder för att främja användningen av biomassa för uppvärmning, elproduktion och transporter samt åtgärder som påverkar tillgången på biomassa. Dessutom redovisas flera satsningar på forskning och utveckling inom det 7:e ramprogrammet. Handlingsplanen kompletteras även av en konsekvensanalys. De delar av handlingsplanen som berör jordbruksområdet presenterades och diskuterades på jordbruksrådet . Handlingsplanen har diskuterats på energirådet . antog kommissionen en ambitiös EU-strategi för biodrivmedel Strategin innehåller potentiella marknadsbaserade lagstiftnings- och forskningsåtgärder för att främja produktion och användning av biodrivmedel från framförallt jordbruket. Dokumentet bygger på handlingsplanen för biomassa som presenterades av kommissionen . Rättslig grund och beslutsförfarande drev ökad användning av bioenergi som en av sina främsta prioriteringar inför vårtoppmötet och har ställt sig bakom de rådsslutsatser som antogs av energirådet . De aspekter som har diskuterats mest i förhandlingarna har rört balansen mellan öppenhet för import respektive behovet av inhemsk produktion av främst biodrivmedel, jordbruksrelaterade frågor såsom nya medlemsstaters tillträde till energigrödestödssystemet samt potentiella problem i form av konkurrens med biomassans andra användningsområden. välkomnar strategin för biodrivmedel. Det är positivt att kommissionen tar ett helhetsgrepp på användning och produktion av biodrivmedel. anser också att det är positivt att kommissionen betonar vikten av att utarbeta kostnadseffektiva och hållbara biodrivmedel. Det är viktigt att hållbarhet och kostnadseffektivitet analyseras ur ett internationellt perspektiv. Särskilt är utvecklingen av s.k. andra generationens biodrivmedel av stor betydelse. Frågan om kostnadseffektivitet i användning av primära resurser (åker och skogsmark) för annan användning tas dock inte upp i strategin i tillräcklig omfattning. En kostnadseffektiv användning av biomassan, för energi- och annan användning samt omvandling samt omvandling till färdiga energitjänster är viktig. för biodrivmedel kan vara ett viktigt steg för att ställa om samhället från fossila till förnybara drivmedel. Det är viktigt att omställningen sker på ett sätt som även främjar hållbar utveckling på en global nivå och att åtgärder som läggs fram i strategin inte medför negativa konsekvenser på hållbar utveckling i andra länder. Exempel på viktiga åtgärder för svenskt vidkommande är bland annat översynen av direktivet för bränslekvalitet som kan möjliggöra en ökad låginblandning av etanol i bensin från till . Det är viktigt att både produktionen av energi och användningen av biomassa är kostnadseffektiva och hållbara både på lång och kort sikt. Hållbarhet innefattar härvid att bioenergi skall framställas effektivt och på ett sätt som uppfyller våra miljömål hänförliga till det odlade kulturlandskapet samt skogen. Näringsläckage till vatten, biodiversitet samt säkra kretslopp för näringsämnen mellan stad och land är exempel på centrala miljöfrågor där hållbar energiodling kan bidra till måluppfyllelsen. Gällande frågan om inhemsk produktion och import anser att ett balanserat synsätt bör finnas mot beaktande av inhemska producenters intressen samt WTO åtaganden. I EU täcks av energibehoven av biomassa. Handlingsplanen för biomassa syftar till att fördubbla användningen av bioenergi till 2010 eller därefter. Detta skulle innebära att fossila bränslen skulle kunna ersättas så att deras andel reduceras från av den samlade energianvändningen. I handlingsplanen anges ett stort antal åtgärder relaterade till produktion från jordbruk, skogsbruk och avfallshantering, samt energianvändning inom transportsektorn el och för el- och värmeproduktion. Den innehåller också åtgärder som påverkar tillgången på biomassa. Dessutom redovisas flera satsningar på forskning och utveckling inom det 7:e ramprogrammet. välkomnar handlingsplanen för biomassa som ett viktigt första steg för omställningen av energisystemet och för att minska beroendet av fossila bränslen. I handlingsplanen konstateras att tekniken för att använda bioenergi för uppvärmning är enkel och billig. Inom detta område aviserar kommissionen därför främst åtgärder som är ägnade att öka förtroendet på marknaden och användarnas inställning snarare än kostnaderna. Kommissionen betonar särskilt fjärrvärmens betydelse för att öka användningen av biobränslen inom värmesektorn. När det gäller biodrivmedel och användningen av biobränslen inom transportområdet konstaterar kommissionen att det referensvärde som anges i direktivet 2003/30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel inte kommer att nås. I handlingsplanen konstateras även att det varken är möjligt eller önskvärt att EU är självförsörjande för att klara sina behov på området. Kommissionen förespråkar därför ett balanserat tillvägagångssätt, där såväl import som inhemsk produktion bejakas. genomförs även en översyn av direktivet om bränslekvalitet vilket kan innebära att gränserna för inblandning av oxygenater i bensin och biodiesel i diesel kan komma att revideras. Kommissionen anger forskning och utveckling, bl.a. kring andra generationens biodrivmedel, som viktiga för den framtida användningen av bioenergi. Bedömningen är att det åtminstone inte kommer att finnas någon större konkurrens om råvaror: biodrivmedel kommer huvudsakligen från jordbruksgrödor, medan råvarorna för el och uppvärmning i huvudsak hämtas från trä och avfall. Det finns även andra åtgärder i handlingsplanen som kan komma att öka användningen av förnybar energi. Dessa åtgärder kan få indirekt effekt på jordbruket genom en ökad efterfrågan på exempelvis biomassa från jordbruket. Exempel är en översyn av direktivet om främjande av användningen av biodrivmedel, direktivet om bränslekvalitet samt regelverket för avfallshantering. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa De av beslutade svenska vägledande målen för introduktion av biodrivmedel är att biodrivmedel skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. är målet satt till . insatser för främjande av biodrivmedel kan komma att påverkas av kommissionens rapport och eventuella förslag till åtgärder. Bestämmelserna i direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen är införda i svensk lag genom lag (SFS2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. En revidering kan bli aktuell.