rfr · GT0WRFR5 · 2006-01-01 00:00:00 — pågår ett försök med ökat självstyre i . Regionen styrs av regionfullmäktige som har tagit över ansvaret för regional utvecklingspolitik från staten. Försöksverksamheten har förlängts och skall pågå . och dramatiska teater är de stora dramatiska teaterinstitutionerna i regionen. Det finns en fast dansinstitution, , en fast operainstitution, Opera och Musikteater och två symfoniorkestrar, och . Dessutom finns 39 fria teatergrupper samt flera fria utövare inom dansen i . har motsvarande ansvar som landstingen i andra län har för att stödja kulturlivet. kommun var tidigare en s.k. landstingsfri kommun. Bildandet av innebar att regionen, helt eller delvis, skulle ta över finansieringsansvaret för institutioner som tidigare finansierats av kommun. I samband med bildandet av regionen gjordes en skatteväxling mellan kommunen och regionen. Bakgrunden var bl.a. att skatteuttaget var lägre i än i de två andra landstingen. För att kompensera malmöborna för den ökade skatten tog regionen över kostnader från kommun. Kostnader för att finansiera teater- och dansinstitutioner blev en del av denna uppgörelse. Ett skatteväxlingsavtal träffades mellan parterna 1999. Resultatet blev att skulle ta över kostnader för scenkonstverksamhet som bedriver eller finansierar som helt eller delvis har ett regionalt intresse. Regionen tog t.ex. över samtliga Malmös kostnader för Opera och Musikteater och liksom tre fjärdedelar av kostnaderna för . Därefter har förhandlingar om ett nytt avtal förts. lämnade en parlamentarisk grupp som kommun tillsatt förslag på en överenskommelse om ett nytt avtal med . Förslaget innebär att skall äga av aktierna i och Musikteater samt . Resterande aktier skall ägas av kommun. Vidare skall ett 15-årigt avtal tecknas för bidrag till basfinansieringen av de övriga kulturinstitutionerna i som har regional karaktär och regionen skall successivt öka bidragen till det fria kulturlivet i . Regionfullmäktige och kommunstyrelsen i godkände avtalsförslaget . Finansiering av teater och dans i Den offentliga finansieringen av teater- och dansinstitutioner utgörs liksom i övriga län av statsbidrag, regionala bidrag och kommunbidrag. Statsbidraget till regional kulturverksamhet finansieras via anslag 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Regeringen beslutar vilka regionala institutioner som skall få statsbidrag i . avgör hur statsbidraget fördelas mellan dessa institutioner. Statsbidraget till regionen kanaliseras via , och myndigheten har rätt att få informa- 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER tion om hur medlen används och vilken verksamhet som bedrivs på de statsbidragsberättigade institutionerna. mellan och kommun har inneburit att kommun erhållit skatteväxlingspengar från regionen. Inledningsvis summerade dessa till . Regionen har inför beslutat att göra en årlig uppräkning av avtalets ekonomiska omfattning. Som grund för uppräkningen har ett nationellt skattekraftsindex använts. Detta har inneburit att omfattningen av de medel som skall föras över till kommun räknats upp med . tog fram en scenkonstplan på uppdrag av . Planen skall ligga till grund för regionens framtida prioriteringar inom området. Av planen framgår bl.a. att regionen skall prioritera kultur för barn och unga, att kulturutbudet i ökad utsträckning skall nå hela och att institutionerna skall samverka för att tillvarata de samlade resurserna. kommun har valt att organisera sina kulturinstitutioner i aktiebolagsform. Kommunen har ett koncernbolag, Kulturkoncernen i , som är moderbolag för de fyra aktiebolagen , , och . har inte haft något ägarinflytande över bolagen. Enligt förslaget om en nytt avtal mellan kommun och om kulturbolagens organisatoriska tillhörighet skall moderbolaget i kulturkoncernen avvecklas. De statliga medlen utbetalas av direkt till den enskilda institutionen. har fått bidrag från via kommunen. Vid sidan av dessa medel finansierar även kommun ett eget bidrag till kulturkoncernen. Kulturkoncernen har fördelat bidragen vidare till de olika bolagen och har i viss utsträckning kunnat göra omfördelningar mellan dotterbolagen. Det har inte varit moderbolagets uppgift att styra den konstnärliga verksamheten i bolagen. , som den ser ut , startade sin verksamhet 1995. Då drevs teatern av och kommun. är ensam ägare till teatern. Teaterns uppdrag är att producera modern eller samtida dans genom en egen ensemble. De skall spela för en lokal, regional och internationell publik. Dansteatern var tidigare en del av Malmöoperan och det finns fortfarande vissa ekonomiska och lokalmässiga kopplingar. Dansteatern har tillgång till ett antal föreställningar på operans stora scen och operaverkstadens tjänster m.m. Totalt förväntas dansteatern använda av operans basresurser. invigdes dansteaterns nya lokaler i i Västra hamnen i . Den nya salongen rymmer 250 besökare. har dansteatern legat i operans lokaler. I de nya lokalerna får tillgång till skräddarsydda repetitionslokaler och en scen för mindre föreställningar. Dansteatern kommer fortfarande att ha tillgång till operans stora scen. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Produktionerna består både av stora scenproduktioner och mindre uppsättningar. På teaterns hemsida anges att man har som ambition att överskrida gränserna mellan konstarterna och att verka för det mångkulturella mötet avseende såväl publik som artister. är en repertoarteater och köper in rättigheter till föreställningar , vilket ger en möjlighet att spela hela eller delar av en föreställning . har som målsättning att sätt upp minst en föreställning på och Musikteaters stora scen tillsammans med operaorkestern. Dessa föreställningar brukar spelas mellan tio och tolv gånger i en salong som rymmer 1 050 besökare. Förutom de stora produktionerna sätter dansteatern normalt upp en mindre produktion som lämpar sig för turnéer och produktioner som spelas som lunchföreställningar. Statsbidrag och andra intäkter Dansteaters samlade intäkter uppgick till . Enligt statistik svarade bidrag från staten för av intäkterna och bidrag från kommun för av intäkterna. Regionens bidrag och teaterns egna spelintäkter stod vardera för av intäkterna 2003. Resterande intäkter redovisas som övriga intäkter och övrigt offentligt stöd. Det är viktigt att notera att , i enlighet med skatteväxlingsavtalet, lämnar bidrag till kommun för att täcka kommunens dåvarande kostnader för . De medel som regionen på detta sätt bidrar med till finansieringen av redovisas i statistiken som kommunbidrag. I praktiken är regionens finansiering alltså mer omfattande än vad statistiken visar. uppgick bidraget från staten till i genomsnitt . hade det genomsnittliga statsbidraget ökat till . Ök- ningen motsvarar . Statens bidrag har bestått av verksamhetsbidrag och andra tillfälliga bidrag. Verksamhetsbidraget från staten, som pris- och löneomräknas, har ökat från 1997 till 2003. Det motsvarar en ökning . Det kommunala bidraget uppgick till i genomsnitt och landstingsbidraget till . Här bör noteras att 1998 utöver det ordinarie verksamhetsbidraget från kommunen också fick ett extraordinärt anslag från kommunen motsvarande samt ytterligare från kommunen via en kapitaltäckningsgaranti. uppgick det årliga direkta bidraget från till medan bidraget som betalades ut av kommunen via Kulturkoncernen uppgick till . De årliga intäkterna har minskat med i genomsnitt () mellan period ett och period två. Det minskade bidraget förklaras till stor del av minskade bidrag från kommunen. Spelintäkterna har minskat med och övriga intäkter med . 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Det statliga bidraget har ökat med från period ett (19971998) till period två (20022003). Att det bidrag som i statistiken betecknas som kommunens bidrag minskat mellan period ett och två förklaras vid sidan av det extra bidraget också av att ändrat sina bidragsprinciper. I stället för ett direkt bidrag i form av pengar får numera kostnadsfritt utnyttja en viss del av Opera och Musikteaters resurser. Detta innebär att återförts från Dansteaters verksamhetsbidrag till Opera och Musikteater. Detta motsvarade vad tidigare betalade till Opera och Musikteater för hyra och köp av tjänster, dvs. intäktsminskningen motsvarades av en lika stor kostnadsminskning. I tabellen nedan redovisas hur Dansteaters olika bidragsgivare valt att räkna om bidraget då bildades till 2005. Uppräkning av Dansteaters verksamhetsbidrag uppdelat på statsbidrag, regionbidrag och kommunbidrag 19992005 jfr föreg. år* * Det är svårt att jämföra uppräkningen av kommunens verksamhetsbidrag med övriga år eftersom verksamhetsbidraget räknats upp för att täcka att får ökade lokalkostnader i och med att man flyttar till nya lokaler . Minskningen av kommunens bidrag till Dansteatern beror på ändrade bidragsprinciper. Av tabellen framgår att det av staten finansierade verksamhetsbidraget räknats upp . Uppräkningen varierar kraftigt mellan åren, från till . Uppräkningen av statsbidraget består både av pris- och löneomräkning och annan omräkning. Statens årliga pris- och löneomräkning innebär ett utrymme för regionen att göra omfördelningar mellan de statsbidragsberättigade institutionerna. Av underlag från framgår att denna möjlighet inte utnyttjades . beslutade att prioritera symfoniorkesterverksamhet och permanentande av Operaverkstaden för unga vid Opera och Musikteater. Satsningen finansierades med hjälp av pris- och löneomräkningsmedel. föll uppräkningen av statsbidraget 2005 ut på följande sätt. Pris- och löneomräkningssystemet genererade en statsbidragsökning motsvarade . Regionen beslutade att omfördela hälften, dvs. , av den beräknade pris- och löne- 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER uppräkningen till andra statsbidragsberättigade institutioner. Vidare har regeringen i regleringsbrev beslutat att hålla inne procentenheter av pris- och löneomräkningsmedlen . resulterade detta i att statsbidraget slutligen räknades upp . Av tabellen ovan framgår att valt att inte göra någon årlig uppräkning av det regionala bidraget till . Det innebär att detta bidrag är av samma omfattning 2005 som det var 1999. Enligt uppgift från har Dansteatern inte ansökt om en ökad nivå på det regionala bidraget. Regionen påpekar vidare att man gjort en årlig uppräkning på av de medel som man enligt skatteväxlingsavtalet lämnar till kommun för finansiering av Dansteaters verksamhet. Det är svårt att särredovisa hur verksamhetsbidraget som betalas ut av kommun räknats upp för att täcka ökade kostnader . Att bidraget minskade med hänger samman med ändrade bidragsprinciper. Ökningen kommer av att flyttar till nya lokaler och att kommunen ökar sitt bidrag för att täcka de ökade lokalkostnaderna. Som framgår av tabellen har verksamhetsbidraget som betalas ut av kommunen under de mellanliggande åren, dvs. , räknats upp med mellan och . I tabellen nedan redovisas uppgifter avseende Dansteaters verksamhet 2003 och en jämförelse av hur vissa nyckeltal förändrats mellan period ett, dvs. åren 19971998, och period två, dvs. Dansteaters verksamhet 2003 samt förändringar i verksamheten från period ett (19971998) till period två (20022003) Förändring från 19971998 till gavs sex olika produktioner, varav hälften var nyproduktioner. Antalet besökare uppgick totalt till drygt 20 000. I genomsnitt besöktes varje föreställning av 320 personer. En jämförelse av verksamheten mellan period 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER ett och period två visar att det genomsnittliga antalet besökare totalt minskade och att antalet föreställningar minskade . Jämförelsen mellan period ett och period två påverkas starkt av att bedrev en omfattande verksamhet som till stor del finansierades av Sida. Vidare uppstod ett underskott på under det året som täcktes via en kapitaltäckningsgaranti från kommunen. tredubblades antalet skolförställningar, från 19 till 60 föreställningar. En stor del av dessa genomfördes inom ramen för den årligt återkommande regionala ! som vänder sig till barn och unga. uppgick antalet barn- och ungdomsföreställningar till 36. Två stora föreställningar hade urpremiär på . En av dessa var som var ett samarbetsprojekt mellan och Sida där biståndsorganet bidrog till finansieringen med . Ensemblen fördubblades i samband med projektet genom att 14 tanzanier ingick i repetitions- och föreställningsarbetet . Förutom att omfattningen av Dansteaters produktion minskade mellan period ett och period två visar statistiken en stor variation av antalet spelade föreställningar mellan de olika åren. Antalet föreställningar ökade från 1997 till 113 . Under period två minskade antalet spelade föreställningar från 91 föreställningar 2002 till 64 föreställningar 2003. Att antalet besökare och spelade föreställningar varierar mellan olika år är enligt teaterledningen normalt. Det hänger samman med att man planerar och genomför verksamheten i 18-månaderscykler snarare än 12-månaderscykler. Detta innebär t.ex. att man vissa år kan spela två stora produktioner för publik medan teatern andra år sätter upp och repeterar två stora föreställningar men bara hinner spela en stor produktion för publik. Kravet på att ha lång framförhållning vid planering beror bl.a. på att teatern delar scen med Opera och Musikteater och att man köper färdiga verk. Det senare innebär att koreografer och scenografer, ofta från andra länder, kommer till Dansteatern och sätter upp en färdig produktion tillsammans med Dansteaters ensemble. består ensemblen av 14 dansare från 9 olika nationer. Mellan fem och sex av dansarna brukar vara fast anställda. Övriga dansare är projektanställda under normalt . Den konstnärliga personalen har utgjort av den samlade årsarbetskraften under de år som studerats. Antalet årsarbetskrafter vid teatern uppvisar stor variation mellan de olika åren, från som mest 37 årsarbetskrafter till som minst 27 årsarbetskrafter . Att antalet årsarbetskrafter är högt 2003 förklaras av i vilken skådespelare och elva unga amatördansare medverkade. En jämförelse mellan period ett och två visar en genomsnittlig ökning med fyra årsarbetskrafter. Den administrativa personalen, som ökat från fem till sju årsarbetskrafter, står för hälften av denna ökning. Den genomsnittliga lönekostnaden har minskat från period ett till period två. Detta hänger samman med att den genomsnittliga lönekostnaden per årsarbetskraft var jämförelsevis mycket hög. Jämförs i stället utvecklingen av den genomsnittliga lönekostnaden per årsarbetskraft från 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER 1998 till 2003 så har denna kostnad ökat mellan de två åren. var den genomsnittliga lönekostnaden per årsarbetskraft. I tabellen nedan redovisas hur Dansteaters kostnader fördelar sig på olika kostnadsposter och hur kostnaderna utvecklats mellan period ett och period två. Kostnadernas utveckling vid mellan perioden 19971998 och perioden 20022003 () ett till period två Löner och sociala avgifter Av tabellen framgår att av teaterns samlade kostnader 2003 bestod av lönekostnader och av lokalkostnader. En jämförelse mellan period ett och två visar att teaterns årliga kostnader i genomsnitt minskade med (). Det beror framför allt på att , som framgått ovan, under period ett betalade för service som Opera och Musikteater tillhandahöll medan man under period två erhöll motsvarande service kostnadsfritt. Den resterande kostnadsminskningen förklaras sannolikt av den omfattande verksamhet som bedrev . Det året uppgick produktionskostnaderna till medan produktionskostnaderna övriga år legat runt . Det är svårt att göra några ingående analyser av hur Dansteaters kostnader utvecklats på grund av dessa omständigheter. Som exempel kan nämnas att styckkostnaden per föreställning nästan halverades och att den ökade med . Man bör vara försiktig med att dra slutsatser om teaterns verksamhet baserade på kostnadsjämförelser för teatern . De stora variationerna åskådliggör att vilka år som ligger till grund för en jämförelse av kostnadsutvecklingen har stor betydelse för utfallet, dvs. om kostnaderna ökat respektive minskat . 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Ledningen vid bedömer att det sker en urgröpning av teaterns finansiella resurser. Dess erfarenhet är att lönerna tenderar att öka mer än den samlade anslagsuppräkningen. Vidare har ändrade skatteregler gjort det dyrare att turnera. De ändrade reglerna ökar kostnaderna för att anställa personal korta perioder. Ledningen uppskattar att detta inneburit en kostnadsökning motsvarande . Man ser det som svårt att genomföra några större besparingar på verksamheten. För att hålla nere teaterns kostnader ställs krav på personalens allsidighet. Därigenom kan teatern undvika att köpa in olika tjänster. Vidare arbetar man med att hitta nya inkomstkällor såsom sponsring från företag och privatpersoner och hoppas att på så sätt kunna hantera ökande kostnader. Andelen fast anställda dansare vid teatern har enligt teatern ökat jämfört med slutet av . Arbetsgivaren har därmed ett mer långtgående ansvar för personalens hälsa, vilket ökat personalkostnaderna i form av förebyggande och rehabiliterande insatser som t.ex. massage och sjukgymnastik. Enligt Dansteaterns vd har dansare i genomsnitt lägre lön än skådespelare. är det, enligt hennes bedömning, rimligt att utgå från att dessa löneskillnader kommer att utjämnas och att danssektorn därmed står inför ökande lönekostnader. Enligt är man starkt beroende av bidrag ur externa fonder för att finansiera delar av eller hela projekt och uppsättningar. Som exempel nämns , och . Turnéer utomlands bekostas till stor del med hjälp av externa fonder och skulle annars inte vara möjliga att genomföra. Dansteaters verksamhet och ekonomiska omslutning ökade kraftigt i omfattning genom statlig projektfinansiering från Sida. Uppföljningen har visat att det är svårt att jämföra verksamhet och ekonomi vid teatern. Det beror både på att kommun har ändrat principer för sin bidragsgivning och på att 1998 var med extraordinära intäkter och kostnader. Verksamhetsbidraget från staten har ökat från 1997 till 2003. Det motsvarar en ökning . Det är svårt att göra motsvarande jämförelse av hur verksamhetsbidraget från kommun och det regionala bidraget från respektive har räknats upp . Det hänger samman med bildandet av och med att kommun ändrat sina bidragsprinciper. då bildades har en årlig uppräkning på gjorts av de medel som regionen lämnat till kommunen för finansiering av Dansteaters verksamhet. Fallstudien visar hur det ekonomiska utrymme som pris- och löneomräkning genererar ibland används för annat än att neutralisera för en ökad kostnadsnivå. beslutar om fördelningen av statens bidrag till de 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER regionala kulturinstitutionerna i regionen. har regionen använt det ökade utrymme som statens pris- och löneomräkning gav till en satsning på symfoniorkesterverksamhet och ett permanentande av Operaverkstaden för unga vid Opera och Musikteater. Regeringen har beslutat att hålla inne en viss del av pris- och löneomräkningsmedlen i syfte att begränsa statens utgifter. innebar detta att teatern, av den beräknade pris- och löneomräkningen på , fick en uppräkning på . Regionens omfördelning motsvarade medan regeringen höll inne . Teater 23 är en av de äldsta fria grupperna i . Namnet kommer av att teatern hade sin första premiär i en tidigare potatiskällare på 23 i . Gruppen är en ekonomisk förening med tio medlemmar. Repertoaren vänder sig i första hand till barn och ungdomar. Enligt teatern brukar ekonomin tillåta två nyproducerade föreställningar . En produktion håller . Teatern brukar ha mellan fyra och fem produktioner i gång . driver teatern en verksamhet under namnet Söndagsscen, med stöd av bidrag från . Teatergruppen tar även emot gästspel. Teatern får bidrag från staten, kommun, och från privata finansiärer. kommuns beslut om bidrag till fria grupper Inom kommun bereds frågor om stöd till fria teatergrupper av Kulturstöd, som är en avdelning inom kulturförvaltningen. Kulturstöd samlar in uppgifter från bidragsmottagarna. Uppgifterna ligger till grund för avdelningens äskande om resurser för stödet till det fria kulturlivet inom ramen för kommunens budgetprocess. När ramen fastställts av kommunen tar tjänstemännen fram förslag på hur medlen skall fördelas mellan dem som ansökt om bidrag. fattar därefter beslut om medlens fördelning. Avdelningen hanterar stöd som uppgår till ca . Fyra fria teatergrupper får verksamhetsstöd av kommunen. Det finns dessutom ytterligare tio teatergrupper som med jämna mellanrum söker och får projektmedel från kommunen. Verksamhetsstödet inriktas främst mot stöd till barn- och ungdomsteater medan huvuddelen av produktionsstödet går till bidrag för vuxenproduktioner. Stödet till de fria teater- och dansgrupperna ges både som direkt bidrag till grupperna och som indirekt bidrag genom arrangörsstöd till dem som köper gruppernas föreställningar. Kommunen har fattat beslut om följande verksamhetsbidrag till teater-, dans- och gästspelsscener/arrangörer . 2005/06:RFR5 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER kommuns verksamhets- och lokalbidrag till fria teatergrupper 20032005 () Källa: kommun. Av tabellen framgår att bidraget till de fyra teatergrupper som får verksamhetsbidrag ökat med . Det motsvarar en ökning på . Den övervägande delen av bidragsökningen () består av bidrag som öronmärkts för att täcka Teater Terriers och Teater 23:s lokalkostnader. De båda teatrarna ligger i lokaler som kommunen hyr för att i sin tur hyra ut till teatrarna. Detta är ett sätt för kommunen att försäkra sig om att lokalinvesteringar som man bidrar till kan komma till nytta även om teatergruppen upphör eller flyttar. Teater Terriers verksamhetsbidrag har ökat medan Teater 23:s verksamhetsbidrag legat stilla. Verksamhetsbidraget till de två andra fria teatergrupperna, Morianen och Expressteatern, har ökat med . Statsbidrag och andra intäkter av Teater 23:s verksamhet finansieras av bidrag. Det innebär att omfattningen på bidragen avgör vilken verksamhet teatern har möjlighet att bedriva. Bidragsgivarna vill ha bidragsansökan med uppgifter om vilken verksamhet teatern planerar att bedriva nästkommande år innan de fattar beslut om bidragets storlek. Bidragsgivarna brukar fatta beslut om bidrag . Därmed finns i regel inte något större utrymme att anpassa vårens repertoar, investeringskostnader och spelplan efter hur stora bidrag man får. Det blir i stället höstens verksamhet som teatern får anpassa till utfallet av de samlade bidragsbesluten. De totala intäkterna för Teater 23 uppgick till . Bidrag från staten och bidrag från kommunen svarade vardera för av teaterns intäkter. Spelintäkterna motsvarade och bidrag från av de totala intäkterna. De övriga intäkterna uppgick till . Teater 23 fick ett treårigt verksamhetsbidrag från . beslut om treårsbidrag till Teater 23 innebar att bidragsnivån ökade jämfört med året innan. Teatern uppskattar treårsbidraget eftersom det innebär en trygghet och att det av omvärlden anses vara ett kvitto på att deras verksamhet håller hög kvalitet. Det är, enligt teatern, bra att kunna visa upp för övriga bidragsgivare. Ett problem med att få ett treårsbi- 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER drag är, enligt teatern, att kostnadsnivån stiger men att bidragsnivån inte räknas upp. En jämförelse av intäkterna perioden 19971998 med perioden 20022003 visar en intäktsökning . I kronor räknat motsvarar det en ökning med ca . Samtliga intäktsslag har ökat. Bidraget från staten ökade till i genomsnitt under period två. Kommunens bidrag har ökat med mellan de två perioderna, vilket motsvarar en ökning . Till stor del utgörs ökningen av höjt hyresbidrag. Spelintäkterna har ökat från period ett till period två. Under period ett fick teatern inget bidrag från medan man under period två fick ett bidrag motsvarande från regionen. I tabellen redovisas uppgifter avseende Teater 23:s verksamhet 2003 och en jämförelse av hur vissa nyckeltal förändrats mellan period ett, dvs. åren 19971998, och period två, dvs.