rfr · GT0WRFR9 · 2006-01-01 00:00:00 — Ja, förenklat kan man säga att EU:s inre marknad och det faktum att vi i ökande utsträckning är en del av är viktiga delar i att vi får samma priser som där. Det är någonting som vi, som jag ser det, har väldigt svårt att påverka från svensk sida. Det går i den riktningen. Försöker vi bromsa det så kommer vi att få problem. De höga energiråvarupriserna på kol, olja och så vidare kan vi diskutera och ha synpunkter på, men vi kan inte göra särskilt mycket åt dem från vår utgångspunkt heller. Däremot finns det tre områden som vi kan påverka. Det första är klimatpolitiken, det andra är utbudssituationen och det tredje är elskatterna. Jag tänkte dröja något litet vid var och en av de här tre sakerna som går att påverka. Jag börjar med klimatpolitiken. Inledningsvis vill jag säga att vi från elbranschens sida ju har varit positiva till handeln med utsläppsrätter. Vi tycker det är en intressant utveckling och att det är ett potentiellt bra sätt att hantera fördelningen av bördorna i klimatpolitiken. Däremot är det alldeles uppenbart att priset på utsläppsrätterna i det här mycket snabbt införda experimentet har blivit alldeles för volativt. De här svängningarna skapar en farlig osäkerhet. De här svängningarna upp och ned gör ju på elpriset, som vi har sett här. Vi ser att det här beror på att marknaden är omogen och dåligt genomlyst. Jag tror att tidigare talade om brister i den finansiella elmarknaden. Vad ska man då säga om börsen för utsläppshandel? Det är ju en synnerligen icke-transparent marknad. Reglerna för marknadsinformation etcetera lyser med sin frånvaro liksom de förutsättningar som ska gälla för joint implementation, flexibla mekanismer och så vidare: Vad händer i det här sammanhanget? Det finns enormt många frågetecken, och det är det som leder till att prisbildningen blir så osäker. På något vis finns det anledning att inom EU driva frågan om att få till stånd en dämpning av de här våldsamma utslagen fram till dess att marknaden har blivit mera genomlyst. Det andra jag vill påpeka är detta: Inför vi nationella mål, som det svenska minusfyraprocentsmålet framför allt om det inte struktureras som ett avräkningsmål så att vi har möjlighet att delta i den här handeln ja, då suboptimerar vi. Då blir för svensk del även den här utsläppshandeln någonting som vi kommer att stå utanför. De två förbättringarna, åtgärderna, finns det alltså möjlighet att göra här, och det skulle välkomnas. Sedan har vi frågan om utbudssidan. Flera har varit inne på det tidigare. Jag tror att statsrådet sade tidigare här att det är för få företag som agerar i det här sammanhanget, och det är klart: Möjligheten att få flera företag bygger ju på att det blir möjligheter till nyetablering. Flera har varit inne på inträdeshindren på marknaden. Det är svårt att komma in, det är svårt med processer, och det är svårt att få tillstånd. Det är ett gemensamt intresse för elkrävande industri, elkunder och energibranschen att få ordning på det här. Det är nämligen så här: Vill vi ha konkurrenskraftig el så måste vi bygga STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 kraftverk som producerar konkurrenskraftig el. Något annat sätt finns inte. Alternativet är att någon annan får träda emellan. I finns det ett jättebehov av mera elproduktion. Det kommer att behöva byggas ungefär under den kommande dryga 20- årsperioden. är en del av . Vi har mycket goda möjligheter att dra vårt strå till stacken för utbyggnad av den europeiska elproduktionen. Vi har bättre produktionskällor än den kolkraft som finns i mängd ute i . Vi kan bygga vattenkraft, vi kan bygga kraftvärme, vi kan bygga vindkraft och vi kan bygga kärnkraft till att börja med kan vi höja effekten i de kärnkraftverk vi har och åtminstone så långt tycker jag att det finns all anledning att gå. Vi kan däremot inte isolera oss och säga att utbyggnad är någonting som européerna får sköta medan vi sitter nöjda med det vi har. Sedan vill jag också säga några ord om konkurrensen i detaljistledet. konkurrens i detaljistledet kan hotas av dominerande aktörer. Jag har varit inne på det i sammanhanget. Vi vet att klimatpolitikens syfte ju är att gynna produktion av utsläppsfri kraft. Det är utsläppshandelns funktion. Det är alldeles uppenbart att i och med att man gör det så blir elen dyrare, och därmed uppstår vinster, inte minst i gammal produktion, till exempel gammal vattenkraft och gammal kärnkraft. Det är väldigt viktigt i det här sammanhanget att de vinsterna används på rätt sätt. De ska naturligtvis användas för investeringar i ny produktion och för att få upp utbudet så att priserna kan sjunka. Det är ju så marknaden ska fungera. Som vi var inne på tidigare måste det då vara tillåtet att bygga nya kraftverk. Däremot får de ju inte användas till att slå ut konkurrenter, elhandlare, som är hänvisade till att köpa sin kraft från , genom att gå ut och sälja till priser som ligger under Nordpoolpriserna till slutkunder. Det här är väldigt viktigt. Vi var inne på tidigare jag tror att sade det att prissättningen i fungerar väl. Det anser vi också att den gör, och bättre blir det genom att samtliga medlemmar, med något enstaka mindre undantag på den svenska produktionssidan, nu har åtagit sig att sälja all sin produktion via spotmarknad och därmed bidra till att vi får en verkligt transparent prissättning där. Men som sagt: Det här får ju inte utnyttjas till att sedan sälja elen billigare till slutkunderna än vad prisnivån är på , om man är stor och har stora vinster, för då rycker man undan fötterna för en sund konkurrens i elhandeln. Därför har skrivit till och bett dem att utreda förekomsten av så kallad underprissättning där man på ett ojust sätt konkurrerar på den här marknaden. Jag förstår att vi kommer att få möjlighet att ha en diskussion med om det här inom de kommande veckorna. Vi har också med skärpa i det här sammanhanget vänt oss mot näringsministerns uppmaning till att utnyttja sin särställning till att hålla lägre priser än vad konkurrenterna förmår. Det är inte på det sättet man bygger upp en väl fungerande marknad. Det tycker vi är oerhört viktigt. Slutligen vill jag säga några små ord om skatterna. Den bild vi nu ser visar den prisutveckling som vi har sett redan. lingen gör elen dyrare. Den fråga som man har anledning att ställa sig är: Är priset för högt, för lågt eller lagom till slutkonsumenten? Väldigt många tycker att priset är för högt, inte minst med tanke på att marknaden har drivit upp priset på elenergi. Då kan man ju fråga sig i det sammanhanget: Finns det anledning att se över beskattningen för att få en mera lagom nivå? Sammanfattningsvis tycker vi att man bör se över utsläppshandelns funktion. Vi bör förbättra möjligheterna att öka utbudet och ge större möjligheter att bygga ny kraftproduktion. Vi bör också säkerställa en sund konkurrens inom och utom . Ingen politiskt styrd underprissättning får förekomma. Vi bör förbättra transmissionskapaciteten inom och med omvärlden för ökad effektivitet och förbättrad leveranssäkerhet, och vi bör överväga om den gröna skatteväxlingen har gått för långt när den läggs ovanpå utsläppshandeln. , Oberoende Elhandlare: Jag vill börja med att tacka så mycket för att jag fått komma hit. Det är väldigt spännande. Jag ska försöka fokusera på åtgärder. Vi har hört väldigt mycket om de problem som finns. Det finns ett antal saker som kräver politiska initiativ. En sådan sak är utsläppsrätter. En annan är det som Bo var inne på här, nämligen frågan: Vad kan göra för att stimulera konkurrensen? Sedan är det också en fråga som har varit uppe här i utskottet för , som då kallades centralt anläggningsregister. drivs det i form av en annan fråga, EMIX, där man också behöver ett politiskt initiativ för att frågan ska ta sig framåt. Det finns också en fråga av strukturell natur: Vem ska äga den finansiella delen av elbörsen? Jag tänkte visa en bild som handlar om utsläppsrätterna och den prissättning som finns. Det är rubriken som är viktig: Marknaden fungerar inte. Där har det varit viss oklarhet . Vi har inte tyckt lika. På bilden ser ni det stora prisfallet, då priset gick från ned till . Det är ett prisfall på . Vi hade i går ett börsfall på . Alla har sett rubrikerna om det. Marknaden är inte fungerande om priset kan sjunka . Som ni ser på bilden gick det , och sedan steg priset . Det är väldigt stora underliggande värden som äventyras på det här sättet. Som visade drabbar det här extra hårt eftersom vi har en så liten andel fossilkraft. Prispåverkan är alltså för stor, och den är inte rimlig. De senaste veckornas handel med utsläppsrätter visar väl med all önskvärd tydlighet att man måste göra någonting åt detta. Vi ser att hushållen inte är nöjda med att betala de här extrapengarna, som till väldigt stor del hamnar hos elproducenterna. Det jag hoppas på här är att man ser att det krävs politiska initiativ för att åstadkomma förändringar. Vi har inget konkret förslag till lösning, men jag kan ta ett exempel på hur man skulle kunna tänka sig att vi faktiskt kan göra någonting och inte låta handeln få växa fram och börja fungera . Det är väl en av de saker vi hörde här förut: Lagstiftaren lämnade elmarknaden lite för mycket i fred, och har det gått . Jag hoppas att det STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 inte går då man lämnar handeln med utsläppsrätter i fred, utan att man är betydligt mera aktiv. Vad är problemet? Ja, problemet med utsläppsrätter är att det inte finns någon fungerande handel. Skulle man kunna koncentrera det här genom en typ av reglering som innebär att man har en marknadsplats som hanteras av EU? Man kanske under ett inledande antal år skulle behöva begränsa antalet aktörer till dem som faktiskt håller på med utsläppsrätter och att man bara skulle få handla efter fysiskt behov. Vad innebär då det? Jo, det innebär följande: Vi måste inse att elproducenterna är de största aktörerna på den här marknaden. Det finns naturligtvis från deras sida ett intresse av att priserna är höga eftersom man kan föra dem vidare till elkunderna på elpriset. Därför tror jag att man faktiskt måste ge sig in och hantera den här marknaden på ett annorlunda sätt . Vad skulle det här då leda fram till? Jo, det skulle leda fram till att vi skulle få en bättre prisbildning på utsläppsrätter. Därmed skulle också elmarknaden fungera bättre med en mer positiv effekt på miljön. Informationsgivning är alltså viktigt i det här. Man måste försöka hitta en kostnad som är rätt för utsläppsreduceringen. Vad behöver den vara för att ha den effekt på miljön som vi vill ha? En annan konkurrensfråga beträffande utsläppsrätter ansluter till vad sade i början. Hon hoppas på att det kommer in nya aktörer som ska bygga den förnyelsebara energin. Det låter ju bra. Men om man har ett system med utsläppsrätter som får elpriset att variera med förstår ni hur lätt det är att gå till banken och låna pengar för att finansiera den här utbyggnaden, med utgångspunkt i att du ska få igen dina pengar . Var hamnar då den nya elproduktionen? Jo, hos de gamla aktörerna som har urstarka balansräkningar. Vi har alltså en konkurrensproblematik också när inte prissättningen fungerar. Jag går över till den andra frågan på åtgärdslistan: . bör delas så att man skiljer av den del som säljer el. Den står för av vinst . Det skulle alltså inte ha någon påverkan på den utdelning som man kan ge till staten, men det skulle göra att den handel som är intern skulle bli börshandel. Det skulle förbättra prisbildningen och öka förtroendet. Vi kan se att det skulle lyfta av en del av uppgiften för lagstiftaren, nämligen att, som vi var inne på här, försöka få fram sanktioner mot nätägare som inte sköter leverantörsbyten. Det är ett exempel på något som har varit väldigt svårt för lagstiftaren att få fram. Vi har det fortfarande inte. Här skulle man få en stor aktör som skulle driva på och som skulle ha precis samma intressen som vi har av att få det här att fungera. Vi tror alltså att det skulle kunna vara väldigt bra. Det skulle också vara ett sätt för kunder att få ett bolag som faktiskt fokuserar på det här. Det här bolaget kan ju vara statligt precis som , men inte tillhöra Vattenfallskoncernen. Då kan man också ge ägardirektiv, som man har varit inne på, som inte behöver bli konkurrensvidriga, där man ger uppdrag om att man ska ha bra priser. Jag vill ta upp en ganska teknisk fråga. Den är viktig för oss aktörer som inte är helnätsägare, och den är viktig för kunderna. Den hänger ihop med sanktioner. Vi på Oberoende Elhandlare sade att det kanske inte fanns något starkt stöd för sanktioner, men då måste man göra någonting annat i stället. Ett centralt anläggningsregister förde vi fram som en fråga. Här har gått vidare och tycker att det här är bra, och det kallas för EMIX. Det finns ett väldigt bra förslag framme om detta. Det enda som krävs här är ett politiskt initiativ att ge i uppgift att ta ansvar för detta. Då kommer detta att snart kunna vara på plats. Man måste också se till att den reform som redan är beslutad, att alla ska ha individuell elmätning , verkligen kommer att fungera. Det här kostar en bråkdel. Vi kan säga att det går på ca att få det här till stånd medan elmätarreformer kostar kanske hundra gånger så mycket. Det är en viktig bit. Det krävs bara att man får regeringen att ge ett uppdrag till att ta i frågan. Den sista frågan är lite mera långsiktig. Den går in i det som både och har skrivit om den här marknaden. För att den ska fungera bättre behöver vi finansiella aktörer som vågar sig in, inte bara de traditionella från branschen. En sak att göra skulle kunna vara att man flyttade ägandet av den finansiella delen av börsen från , som är väldigt bra på den fysiska delen av elmarknaden. Ägandet av den finansiella delen av elbörsen skulle kunna flyttas exempelvis till för att visa att det här ska vara en finansiell marknad och för att ge utrymmet för och öka förtroendet för andra aktörer än oss på elmarknaden. Det var de fyra konkreta frågor som vi valt att koncentrera oss på. Ordföranden, (): Den tid som resterar är vikt för ledamöternas olika frågor. (): Tack för intressanta presentationer! Låt mig starta med vad man kan kalla några utgångspunkter för mina analyser. Jag hoppas att ni delar mina uppfattningar. För det första: och är bara en liten del av den totala europeiska elmarknaden. För det andra: är, med undantag för , väldigt lite beroende av fossila bränslen för sin elproduktion. För det tredje: EU är, med undantag för , väldigt beroende av fossila bränslen för sin elproduktion. För det fjärde: Den utbudskurva som ni har visat är efter ett inledande nästan flackt parti oerhört brant, det vill säga att ganska små förändringar i produktionen ger väldigt stort utslag på priset när man har kommit över den första tröskeln. Den sista utgångspunkten är att vi har marginalkostnadsprissättning. Elen prissätts efter den sist producerade och konsumerade kilowattimmen. Min första slutsats av detta är att det med en EU-integration på elmarknaden inte spelar någon roll vad vi gör i . Oavsett om vi ökar vår pro- STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 duktion mycket eller lite är vi fortfarande en liten aktör på den europeiska elmarknaden. Det pris vi har i bestäms i allt väsentligt av vad som händer ute i . Även om vi skulle vara väldigt ambitiösa och satsa väldigt mycket på förnyelsebar elproduktion och liknande så slår det inte igenom i form av låga priser för svenska konsumenter. Priset kommer fortsatt att ligga högt på grund av att det är givet att man i inte gjort motsvarande satsningar. Min andra slutsats av detta är att utsläppsrätterna är en bov i dramat om vi ska förklara problematiken, men de förklarar inte allt. Till utsläppsrätterna ska man ju också lägga priset på de underliggande energislagen kol och olja, och att priset på dem skulle minska framöver är väl svårt att se på grund av den ökade användningen av energi globalt. Även om man alltså skulle börja reformera utsläppsrätterna kvarstår problematiken med råenergin, kol och olja, i botten. Därför ser jag egentligen två möjligheter framför mig. Den ena innebär att vi fortsätter med EU-integrationen, och då får vi också acceptera fortsatt höga elpriser oavsett vad vi gör i och konstatera att det är det pris vi vill betala för att vi vill ha ett bekvämt liv och leverne. Alternativet är detta: Om vi vill frikoppla oss och se lägre priser så måste i så fall bli isolerat från den europeiska elmarknaden för att tillsammans med övriga nordiska länder kunna dra nytta av den relativt miljövänliga elproduktion vi har och därmed få ned priserna i . Då undrar jag en sak. Jag tycker att ni har tassat runt den centrala frågan det är detta det gäller: Hur ser ni på det här vägvalet? Vilket vägval är det som ni skulle förorda? I demokratisk anda säger jag att den som känner sig mest hågad att svara på frågan får göra det. Generaldirektör , : Den sista frågan gällde EU-integrationen och om det bara finns två vägval. Jag skulle nog säga att väldigt mycket talar för detta: Vi har en inre marknad, och vi har diskussionen om à la carte. Om det finns priskonvergens så kan vi se många marknader där priserna kommer att falla. Vi kommer också att stöta på andra där de kanske anpassas uppåt det här kanske är en sådan. Jag skulle nog vilja peka på en möjlighet som finns, som är lite så att säga utanför detta. Vad är det som säger att ska vara isolerat här? Det finns ju möjligheter att importera. Möjligheten att förstärka en fri handel bredare än kan ju så att säga påverka möjligheten och vilka priser vi har. Det skulle jag vilja offerera som ett alternativ till de här två lite defaitistiska valen man kan stå inför. (): Min fråga går till . För någon vecka sedan besökte jag och en kollega till mig ett väldigt elintensivt företag och dess fackliga företrädare. Enligt dessa hade företaget vid offerering inte fått någon som helst skillnad i pris från de olika företagen, varför man i stället köpte sin el direkt från spotmarknaden. Då återkommer jag till den här frågan: Finns det någon verklig konkurrens på marknaden som gynnar konsumenten, vare sig man är en elintensiv industri eller en privatperson? Om vi jämför det med andra marknader så ser vi att vi har likartad momssats på livsmedel, likartade miljökrav och så vidare, och ändå kan vi hitta en vid prisskillnad på köttfärsen beroende på var vi köper den. Det är alltså min fråga. Här kan varken skatt eller utsläppsrätter vara ett argument. , : Det här konkreta fallet känner jag ju inte till, men rent allmänt kan man säga att visst finns det en betydande konkurrens mellan olika elhandlare. Man måste dock hålla i bakhuvudet att grunden för priset, om man nu talar om ett kontrakt som ska gälla under en viss löptid, är prisbildningen på . Den är ju transparent, och den ser alla aktörer. Alla elhandlare har ju att relatera sin prissättning till det som sker på . Det kommer man inte undan. I tillägg till det kommer de marginaler som de olika elhandelsföretagen är tvungna att ta ut för att täcka sina kostnader och naturligtvis också få en vinst. Den marginal som vi såg illustrerad på en tidigare bild är ett antal öre och var dessutom större i än i . Där vill jag hävda att om man går in och begär offerter från olika elhandlare så ser man att det finns betydande skillnader i pris mellan dem. Det kan vara prisskillnad. Av elhandelsmarginalen kan det röra sig om kanske så mycket som skillnad mellan den som är dyrast och den som är billigast. Men att vi skulle få någon som säljer elen till priser långt under eller långt över verkar osannolikt. Det är inom den ramen som vi har konkurrensen. Producenterna konkurrerar ju med varandra genom hur pass effektiv man kan vara i produktionsledet, och det priset sätts ju på , så en effektiv producent kan då tjäna mer pengar i förhållande till elhandelspriset. Konkurrensen på producentmarknaden fungerar alltså, men när det gäller offerterna här är det ju elhandelsledet som man får titta på. (): Min fråga är också till . talar gärna och ofta om behovet av mer el på marknaden men inte så ofta om behovet av effektivisering och vilka möjligheter som finns till det. Jag skulle vilja ha en liten beskrivning av var potentialen finns för effektivisering på marknaden, som ser det. Hur kan man få den att verka och att det blir någonting av det? : Jag tror att potentialen för effektivisering är betydande inom en del områden på marknaden. Inom den största delen av elanvändningen finns inte någon konkurrens till el, utan industrier behöver elen för delar av sin process. Där tror jag att man i de flesta fall, i alla fall i den elintensiva industrin, har arbetat hårt med. Däremot när det gäller annan industri där elen STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 är en liten del, och också när det gäller hushållen vi behöver bara gå för att se att elpriset bara var mindre än hälften av vad det är är det helt enkelt inte lönsamt för industrier att ägna så mycket tid, investeringar och arbete åt att minska elkonsumtionen och annan energikonsumtion. Med de höga priser som vi har kommer saken i ett annat läge, men det här är ingenting som man gör . Här pågår ett enormt arbete på väldigt många håll som i sig sänker både energikonsumtionen det har vi sett mycket av och också elkonsumtionen. Sedan kompliceras det hela av att det inte bara är elen som är dyr, utan oljan är också dyr och blir dyrare. Ofta är det så att ska man effektivisera tar man bort oljan och kanske använder el, mindre el än vad man använder olja, men man har en övergång där. Det är många faktorer som samverkar. Jag har väldigt stor tro på effektiviseringen, och jag tror att den sker i väldigt rask takt. (): Uppfattade jag det rätt, att anser att höga priser är det viktigaste för att få ned konsumtionen av el? : Det jag säger är att ju högre priser man har på en vara, desto mer påverkas konsumtionen negativt av det. Ju högre priser, desto lägre konsumtion. Man får också lov att se till de effekter den här lägre konsumtionen får. Är det gynnsamma effekter för samhället, för konkurrenskraft, för industrin och för allt möjligt annat? Svaret på din fråga är så klart: Ja, höga priser ger lägre konsumtion. (): Först skulle jag vilja passa på att tacka hela panelen för att ni var här och delade med er av era åsikter. Det är värdefullt för oss när vi ska fatta, förhoppningsvis, kloka beslut framöver. Som jag ser det är det också höga elskatter, moms, elcertifikat och mycket annat som läggs på som är en viktig anledning till ett högt elpris. Elkonsumtionen ökar även med regeringens egna gröna nyckeltal. Det är ingenting som vi tycker, utan det är faktiskt så. Men att få en snabb ökning av elproduktionen, som många av er har talat om här , kanske är den allra viktigaste frågan på både kort och lång sikt. Då är min fråga till : Vilken åtgärd är den mest effektiva för att få till stånd en ökad produktion, och vilken ? Vad kan vi göra för snabba åtgärder här i , och vad behöver vi göra på lite ? : är det inte så förfärligt mycket som kan hända när det gäller investeringar i den här branschen. Det handlar om betydligt . tror jag att det är oerhört viktigt att man ser över hela tillståndsproceduren, så att det är en snabb process att få tillstånd för lokalisering och allt som krävs. Det är en oerhört viktig del. Sedan tror jag också, som jag sade tidigare om utsläppsrätter och hela regelverket, att stabilitet och förutsägbarhet är oerhört viktiga för att en marknad ska fungera. Vi har sett att den amerikanska marknaden för utsläppsrätter för svavel fungerar väldigt bra. Den kom att fungera väldigt bra när man skapade långsiktiga och tydliga regler. Det är i grunden ett bra bevis för att stabilitet och långsiktighet gynnar alla investeringar.