eunbil · GT0N1291 · 2006-05-19 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Förslag till rådets förordning - om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter - om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel 5101/06 AGRILEG 5 Artikel 37 i EG-fördraget Kommissionen presenterade på jordbruks- och fiskerådet ett förslag till ny förordning som skall ersätta nuvarande regelverk om ekologisk produktion . Förslaget är ett led i arbetet med den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk som presenterades av kommissionen . Sammanfattningsvis innebär kommissionens förslag förändringar i reglerna som regelverket omarbetas och omstruktureras. Enligt kommissionen är ambitionen att minska detaljreglering. så innebär förslaget att kommissionen inom ramen för kommittologin bemyndigas att besluta om detaljregler på flera områden. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar förslaget men har ännu inte tagit slutlig ställning till förslagets alla delar. bedömer att förslaget ger en mer förenklad och mer överskådlig bild av lagstiftningen i jämförelse med nuvarande förordning. Vidare är positiv till att grundläggande principer för ekologisk produktion fastställs och ligger till grund för regelverket. Kommissionens förslag avseende regler för import från tredje land är ett steg i rätt riktning vad gäller att underlätta för handeln av ekologiska produkter och för utvecklingsländernas möjlighet att exportera ekologiska livsmedel till EU. Vissa delar av förslaget är emellertid kritiska till. Det gäller bl.a. vissa konsekvenser för privata märkningar samt förändringar i beslutsformen (kommittologin) för hur detaljregler skall ta fram. Vidare anser att regelverket bör underlätta för märkning av ekologiska ingredienser i produkter som inte enbart innehåller ekologiska ingredienser. För mer information se bilaga 1 Frågan var föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Samexistens mellan genetiskt modifierade, konventionella och ekologiska grödor - valfrihet Den 4 - arrangerade ordförandeskapet i samverkan med kommissionen en bred konferens i om GMO och samexistensfrågan. Ordförandeskapet har som målsättning att vid jordbruksrådet anta rådsslutsatser om samexistens mellan genetiskt modifierade, konventionella och ekologiska grödor. Förslag till svensk ståndpunkt ståndpunkt har varit att arbetet med samexistens bör påskyndas nu när övriga regelverk om GMO finns på plats. ser positivt på kommissionens meddelande (2003/556/EG) med förslag till riktlinjer för nationella regelverk. förordar, i likhet med majoriteten i rådet, en flerstegsprocess där nationella regler för samexistens utformas med vägledning av riktlinjerna som kommissionen utvärderar regelverken och föreslår eventuella nya nödvändiga åtgärder i ett andra steg. kan stödja rådsslutsatser om dessa inte förändrar den nuvarande processen. I synnerhet bör rådsslutsatser innehålla att kommissionen skyndsamt ska lägga förslag om tröskelvärden för GMO i konventionellt och ekologiskt utsäde. Kommissionen bör även intensifiera arbetet inom med utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna om samexistens. För mer information, se bilaga 2 Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Veterinära avtal mellan och - Lägesrapport från kommissionen 8720/06 AGRILEG 70 undertecknades ett dokument mellan och (RF) som innebar att stoppet hävdes för export av produkter av animaliskt ursprung från vissa medlemsstater till RF. har tekniskt arbete pågått i två grupper under ledning av den tyske respektive den irländske chefsveterinären. Grupperna har arbetat med "regionalisering" respektive "anti-fraud" (fraud = bedrägeri). Arbetet har resulterat i två dokument: en promemoria om principerna för regionalisering vad gäller hälsoåtgärder en bilaga som utvidgar promemorians omfattning till att även inkludera varor i transit Dessa dokument har, efter godkännande av chefsveterinärerna, undertecknats i av representanter för EU och RF. Båda dokumenten finns bilagda informationsnoten 8720/06 AGRILEG 70. Förslag till svensk ståndpunkt ger fortsatt stöd åt kommissionen i förhandlingarna om överenskommelse mellan och . Frågan var senast föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden 11493/04 PECHE 255 CADREFIN 14 Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 i fördraget. Beslut fattas med kvalificerad majoritet. Förslaget till rådsförordning om den Europeiska fiskerifonden, EFF, presenterades för rådet . EFF är fortsättningen på det stöd till strukturåtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken, GFP, som finansierats genom fonden för fiskets utveckling, FFU, och som upphör . EFF, som är en del av det nya finansiella perspektivet täcker . Förslaget innehåller fyra olika prioriterade områden där åtgärder som är stödberättigade preciseras (se vidare fakta-PM 2004/05:FPM27): 1: Anpassning av gemenskapens fiskeflotta. 2: Vattenbruk, insjöfiske, beredning och saluföring av fiske- och vattenbruksprodukter. 3: Åtgärder av gemensamt intresse. 4: Hållbar utveckling av fiskeområden. Ett försök till överenskommelse gjordes vid jordbruks- och fiskerådet , men en blockerande minoritet av medlemsstater gjorde att beslut inte kunde fattas. Skälet var främst att det inte gick att nå en överenskommelse om stöd till fiskeflottan eftersom en blockerande minoriteten krävde att stöd skulle ges till nybyggnation och kapacitetshöjande investeringar i fiskeflottan. har rent allmänt kunnat stödja förslaget. Den viktigaste frågan ur svensk synpunkt har varit att så långt som möjligt bevaka att reformen av GFP ligger fast. Detta gäller särskilt fiskeflottan och införande av stöd till nybyggnation och modernisering av flottan, som direkt eller indirekt kunde medföra att fiskerikapaciteten ökar. Även om kommissionen har vidhållit att stöd till nybyggnation inte kommer i fråga har kommissionen genom sitt meddelande om förbättringar av den ekonomiska situationen för fiskeflottan visat att man är redo att kompromissa om möjligt stöd för nya motorer. I förhandlingarna har vissa förändringar skett av förslaget som följt den svenska ståndpunkten. En artikel har lagts till som särskilt specificerar möjligheterna till stöd för insjöfisket, utbildningsåtgärder har inkluderats under respektive prioritetsaxel, kommissionen har förklarat att stöd till beredningsindustrin inkluderar de investeringar som krävs för att kunna rena exempelvis industrifiskets fångster från dioxin för att kunna nyttja råvaran samt stöd till utsättningar som sker mot bakgrund av regelverk från gemenskapen. Förslag till svensk ståndpunkt Från svensk sida är den viktigaste frågan att även fortsättningsvis bevaka reformen av GFP . Det innebär att SE särskilt skall bevaka den känsliga frågan om stöd till nybyggnation och stöd till nya motorer. Stöd för nybyggnation är inte acceptabelt för . Avstegen från reformbeslutet bör bli så små som möjligt. Vissa kompromisser kommer att krävas avseende stöd till framför allt motorer. Det är viktigt att eventuella möjligheter till sådant stöd kopplas till begränsande villkor såsom att en ny motor som erhåller stöd har en mindre motorstyrka än den som tas bort och att andelen offentligt stöd blir lägre än för andra investeringar. I utformandet av villkoren skall särskilt effekterna för det småskaliga kustfisket beaktas. För mer information se fakta-PM 2004/05:FPM27. Frågan har senast varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och ( Antagande (troligen som A-punkt) 5152/06 PECHE 6 7587/1/06 PECHE 81 OC 228 REV 1 Artikel 37 i fördraget. Beslutet fattas med kvalificerad majoritet. Enligt det paraferade partnerskapsavtalet med ingår vatten under jurisdiktion och suveränitet i avtalet. Med den tolkning av suveräniteten som gör kommer även västsahariska vatten att ingå. Avtalet har varit föremål för diskussion i rådsarbetsgruppen samt i Coreper . Mandatet för förhandlingarna med antogs av rådet vid dess möte och var då föremål för presentation i . Det var något oklart om avtalet skulle omfatta . har gjort en egen folkrättslig analys av hur fiskeavtalet förhåller sig till folkrätten och kommit fram till att det finns brister i vissa avseenden. som ockupationsmakt har ett ansvar att samråda med den västsahariska befolkningen och se till att vinsterna med avtalet kommer det västsahariska folket till godo. Vi bedömer inte att avtalet säkerställer detta. Här skiljer sig uppfattning från den analys som rådet och kommissionen presenterat. folkrättsliga analys har även spritts till övriga medlemsstater i olika konstellationer och vi har varit mycket aktiva inom EU-kretsen. tillsammans med andra likasinnade medlemsstater, har även försökt få till stånd ett gemensamt uttalande från rådet och kommissionen för att klargöra västsahara-problematiken i sammanhanget. Några medlemsstater var dock kategoriskt emot någon som helst klargörande deklaration i Västsahara-frågan, eftersom man fruktade att då inte skulle ratificera avtalet, och enighet kunde därför inte nås om en gemensam deklaration. har sagt nej till snabbehandling och dess utlåtande kommer först . Ikraftträdandet har därför skjutits upp till . Ordförandeskapet har beslutat att skjuta upp beslutet om antagandet av till jordbruks- och fiskerådet . Ordförandeskapet räknar med att beslutet tas som A-punkt vid rådsmötet, då det finns en mycket stor majoritet för ett avtal. Förslag till svensk ståndpunkt Av ovanstående framgår att det varken är möjligt att få till stånd en blockerande minoritet i frågan eller en gemensam kommissions- och rådsdeklaration. har framfört att vi kommer att avstå från att rösta om avtalet som vi gör en tydlig deklaration om . kan acceptera att förslaget tas som en A-punkt under förutsättning att ministern kan göra ett uttalande i frågan vid rådsmötet. har inga erinringar mot avtalet i övrigt eller till den kompromiss som presenterats rörande fördelningen mellan medlemsstaterna (har dock inga sådana rättigheter) av fiskemöjligheterna i avtalet. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Frågan har också berörts av kabinettssekreteraren vid samrådet inför under dagordningspunkten Associeringsrådsmöte. Aviär influensa (H5N1) - Uppdaterad information från kommissionen rapporterades de första fallen av fågelinfluensa H5N1 hos vilda fåglar i EU. har smittade vilda fåglar hittats i 13 av EU:s medlemsstater, bl.a. . I gjordes mellan och fynd på tio platser längs , , på och längs ostkusten upp till . Utbrott av aggressiv fågelinfluensa H5 hos fjäderfä har rapporterats från (en kalkonfarm) , från (ett hägn med vilda fåglar) , och från (en blandad besättning med kalkoner, gäss och höns) . För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att samtliga medlemsstater i riskområden skall vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. Vidare har kommissionen beslutat om åtgärder som skall vidtas vid påvisande av H5N1-smitta för att förhindra smittspridning till tamfjäderfä. I EU har även enstaka däggdjur (katter och mårddjur) smittats. Kommissionen har rekommenderat att katter hålls inomhus i smittade områden, utan att närmare definiera hur stora områden som avses. I har inte ansett att det finns anledning att hålla katter inomhus annat än i omedelbar närhet av ställen där smittade fåglar påträffats. Enligt kommissionen har 600 fynd av fågelinfluensa hittats hos vilda fåglar i medlemsstaterna mellan (168 fall , 278 fall och 154 fall ). Antalet fall bekräftar en minskande trend. bedömning är att smittrisken för fågelinfluensa är lägre än , därför hävdes delvis förbudet mot utomhushållning av fjäderfä i . Fåglar i hobbybesättningar utanför skydds- och övervakningsområden får nu vara ute. För fjäderfä i kommersiellt syfte gäller fortfarande att de skall hållas inomhus. Även och har rapporterat att de överväger att delvis häva förbudet, baserat på situationen med avseende på fågelinfluensa. I upphörde utomhusförbudet av fjäderfä . Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. Trots att smittrisken bedöms vara lägre instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskeråden , oktober, , samt januari, februari, . Jordbruksministerlunch - WTO jordbruksförhandlingarna - Uppdatering från kommissionen Doharundan är nu inne på sitt femte förhandlingsår sedan den inleddes . Ambitionen är att förhandlingsrundan ska avslutas och ratificeras före utgången av 2007. Ända sedan rundan inleddes har förhandlingar om jordbruk stått i centrum. i 13 - var ett avgörande tillfälle att bygga en grund för fortsatta förhandlingar. En viktig del av ministerdeklarationen från var att en överenskommelse om att en nästintill färdig avtalstext för jordbruksområdet (s.k. modaliteter) skulle nås . Jordbruksförhandlingarna har dock gått trögt. konstaterade därför WTO:s GD Lamy att den deadline som fastställts i inte skulle kunna hållas. I samband med detta beslöts att intensifiera de mer tekniska delarna av jordbruksförhandlingarna med start . Nya deadlines har inte uppställts men en vanlig bedömning är att väsentliga framsteg måste ske för att inte Dohaförhandlingarna ska avstanna under ett flertal år framöver. Förslag till svensk ståndpunkt bör verka för ordentliga framsteg så att Doharundan kan avslutas med ett ambitiöst resultat. Frågan har senast varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet .