eunbil · GT0N1410 · 2006-06-21 00:00:00 — Bilaga 1 Rådspromemoria Rådets möte (miljö) Rubrik: Bedömning och hantering av översvämningar Dokument: KOM(2006)15 slutlig dokument: Fakta-PM 2005/05:FPM 57 behandlad vid samråd med : antog rådet rådsslutsatser mot bakgrund av ett meddelande från kommissionen om hantering av översvämningsrisker. Som ett led i ett europeiskt handlingsprogram mot översvämningar har KOM nu lagt fram ett förslag till direktiv om bedömning och hantering av översvämningsrisker. Det österrikiska ordförandeskapet är angeläget om en snabb behandling och förbereder en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt vid miljörådsmötet . Behandlingen i miljöarbetsgruppen och COREPER har avslutats. Förslaget har remitterats till berörda myndigheter och organisationer samt ett urval länsstyrelser, kommuner och landsting. Den övervägande inställningen till ett direktiv är försiktigt positiv. En synpunkt som återkommer ofta är att översvämningsrisker skall hanteras i av den lokala nivån enligt nuvarande ordning. Vidare anser flera att direktivförslaget är för detaljerat. Några remissinstanser pekar på fördelarna med en samordning av arbetet mot översvämningar med arbetet som utförs enligt ramdirektivet för vatten medan bl.a. och anser att direktivförslagets krav på samordning går för långt. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 175.1 i EG-fördraget vilket innebär att beslut fattas med kvalificerad majoritet i rådet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251 E:s allmänna inställning till direktivförslaget är att direktivet bara skall tillämpas för större gränsöverskridande avrinningsområden. strävar vidare SE med hänvisning till behovet av flexibilitet efter att detaljerade krav undviks. Ett direktiv bör medge att MS medlemsstaterna kan fortsätta att använda befintlig organisation för hanteringen av översvämningar och att gjorda bedömningar och planer inte behöver göras om.) Det bör inte göra kostnadsökningar för medlemsstaterna nödvändiga. har vid förhandlingarna i arbetsgruppen och COREPER inte fått igenom kravet att direktivet bara skall tillämpas för större gränsöverskridande avrinningsområden men förslag vad gäller de operativa paragraferna har i allt väsentligt tillgodosetts. kan därför vid rådsmötet överväga att acceptera att direktivet omfattar även helt nationella vattendrag. Att rösta nej till direktivet skulle även minska möjligheter att påverka och försvara nuvarande inriktning i de fortsatta förhandlingarna med EP. kan dock endast ställa sig bakom förslaget under förutsättning att de för viktiga ändringar som gjorts i den operativa delen behålls. Europaparrlamentet har ställt sig bakom förslaget i huvudsak men begärt att ytterligare detaljerade krav ställs. Syftet med direktivet är enligt KOM:s förslag att bilda en ram för att minska riskerna för hälsa, miljö och ekonomisk verksamhet vid översvämningar. Det skall tillämpas på alla avrinningsområden och kustområden i gemenskapen där betydande sådana risker finns eller rimligen kan förutses för framtiden. MedlemsstaternaS skall enligt KOM:s förslag företa en preliminär bedömning av riskerna för översvämningar med hjälp av uppgifter om bl.a. tidigare översvämningar och hydrologiska data i övrigt, markanvändning och klimatförändringar samt göra uppskattningar av konsekvenserna för hälsa, miljö etc. I de fall medlemsstaternaMS drar slutsatsen att det finns betydande möjliga översvämningsrisker för hälsa, miljö etc. skall översvämningskartor och planer för hantering av översvämningar utarbetas. Kartorna skall vara klara och planerna 2015. Detaljerade mål för skydd mot översvämningar, åtgärder för att nå målen och tidplaner för åtgärderna skall inte beslutas på EU-nivå. Samordning skall ske med ramdirektivet för vatten när det gäller behöriga myndigheter, tidplaner, samråd med allmänheten mm. ORDF har lagt fram kompromissförslag med ändringar som sammantaget innebär att texten nu är betydligt flexiblare än den ursprungliga. Exempelvis kan medlemsstaterna nu själva bestämma vilka myndigheter som skall svara för det nationella genomförandet (art.3) samt använda gjorda kartor och planer för översvämningar (art. 16b). Vidare har kraven på samordning med ramdirektivet för vatten mjukats upp så att de inte vållar problem för svensk del (art.13). SverigeE har alltså fått gehör i viktiga delfrågor men inte för invändningen att direktivet skall begränsas till större gränsöverskridande avrinningsområden. Bortsett härifrån bör dock ORDF:s förslag till direktiv vara godtagbart för svensk del. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Nuvarande regler och organisation Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor omfattar bl.a. översvämningar. Kommunernas har ansvar för dels förebyggande åtgärder, dels själva räddningstjänstinsatserna. En kommun skall ha ett handlingsprogram för förebyggande verksamhet. Vidare skall en kommun ansvara för räddningstjänst inom kommunen. Den skall även ha ett handlingsprogram för räddningstjänsten. Länsstyrelserna är tillsynsmyndigheter och skall också stödja kommunerna med råd och information. är central förvaltningsmyndighet för frågor om räddningstjänst samt olycks- och skadeförebyggande åtgärder. har regeringens uppdrag attlåter utföra bl.a. översiktliga översvämningskarteringar i . Planeringen av bebyggelsen är av avgörande betydelse när det gäller att undvika skador på grund av översvämningar. Enligt (1987:10) har kommunerna det övergripande ansvaret för den fysiska planeringen. Bebyggelse ska lokaliseras till lämplig mark med hänsyn till människors hälsa och säkerhet, mark- och vattenförhållanden m.m. Miljö- och riskfaktorer som bör beaktas vid beslut om användningen av mark- och vattenområden skall redovisas i översiktsplanen, t.ex. översvämningshotade områden. Förslaget innebar i sin ursprungliga form att måste lägga ner mer resurser på preliminära bedömningar av översvämningsrisker, på översvämningskartor och på planer för hantering av översvämningar än som annars annars skulle behövasbehövts. Huvuddelen av den ökade belastningen skulle falla på kommunerna men även statliga myndigheter skulle få öka sina insatser. Dessutom skulle krav på samordning med det arbete som krävs enligt ramdirektivet för vatten kunnat medföra att nuvarande organisation och ansvarsfördelning behövt ändras. I ORDF:s förslag har emellertid SverigeE fått gehör i viktiga delfrågor vilket kraftigt minskar effekterna för SE:sdel. Direktivet kräver redovisning av kartor och planer, rapportering till KOM och informationsutbyte mellan de berörda men utom kostnaderna för detta torde det inte medföra nya krav på insatser av kommuner, statliga myndigheter och andra utöver vad som redan gäller. Utom kostnaderna för redovisning och rapportering till KOM m.m. torde direktivet enligt ORDF:s förslag inte medföra nya krav på insatser utöver vad som redan gäller. Analysera konsekvenserna, både för EU-budgeten och för statsbudgeten.