rfr · GT0WRFR7 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns 21 polismyndigheter i landet, en myndighet i varje län. 13 av dessa har en eller flera hamnanläggningar inom sitt distrikt som omfattas av de nya bestämmelserna. Samtliga berörda polismyndigheter har beretts tillfälle att besvara ett antal frågor, se bilaga 2. Tolv av de tillfrågade och berörda myndigheterna har svarat på enkäten. Vissa av polismyndigheterna har formellt eller informellt utsett ansvariga för sjöfartsskyddsfrågorna, medan andra myndigheter ännu inte utsett någon ansvarig. Särskilda rutiner eller riktlinjer när det gäller sjöfartsskyddet har tagits fram hos endast några enstaka polismyndigheter. Flera av myndigheterna har uppgett att man inväntar ytterligare information från för att man på länsnivå skall kunna arbeta vidare med frågorna om sjöfartsskydd. Polismyndigheterna avvaktar också de föreskrifter om sjöfartsskyddskontrollanter som skall ta fram. I avsaknad av sådana föreskrifter uppger flera myndigheter att arbetet med sjöfartsskyddsfrågorna inte kan komma vidare. Det uttrycks från flera håll en frustration över att arbetet med sjöfartsskyddet så att säga har stannat upp i avvaktan på ytterligare riktlinjer från central ort. Några polismyndigheter har, utan att invänta ytterligare riktlinjer, redan utarbetat och beslutat föreskrifter eller rutiner för arbetet med frågorna om sjöfartsskydd. uppgift att ta emot förhandsanmälan från ankommande fartyg verksamhet bedrivs på regional nivå vid fyra regioner: Region , Region , Region och Region utgör kontaktpunkt (Swedish Clearance) och där fullgörs de uppgifter som ankommer på myndigheten med anledning av 1) den administrativa kontrollen av förhandsanmälningar från sjöfarten till följd av och 2) myndighetens medverkan som kontaktpunkt gentemot sjöfarten i frågor som avser sjöfartsskydd.38 37Se 1 kap. 6 § och 3 kap. 17 § föreskrifter och allmänna råd om arbetsordning för ; Serie: Personal, nr 1/05. 383 kap. 17 § föreskrifter och allmänna råd om arbetsordning för ; Serie: Personal, nr 1/05 samt föreskrifter om uppgifter vid kontaktpunkt Swedish Clearance vid Region ; Serie: , nr 1/05. 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? Det praktiska förfarandet med förhandsanmälningar vid Region skall alla fartyg av viss storlek som anlöper svensk hamn lämna information om sjöfartsskydd enligt ett system med förhandsanmälan.39 En sådan anmälan skall lämnas skriftligen innan fartyget beräknas anlända till destinationsorten och sändas till ledningscentralen Region i , som utsetts att vara mottagande enhet. finns det inom en organisation med uppgift att hantera förhandsanmälningar. Den nya informationsskyldighet som infördes genom de nya reglerna implementerades i den befintliga organisationen. Detta innebär att ett fartyg endast behöver göra en anmälan som avser både och reglerna om sjöfartsskydd. Det är vakthavande befäl vid ledningscentral i Region i som tar emot de numera obligatoriska förhandsanmälningar som kommer från fartygen. Anmälningarna tas i de flesta fall emot genom fax eller e-post. Efter att en anmälan tagits emot skrivs den ut och en kontroll görs så att samtliga uppgifter finns med. Därefter registreras anmälan, besättningslistor kontrolleras och samtliga personer som anmälts befinna sig ombord registerkontrolleras mot Schengens informationssystem (SIS). Efter genomförd kontroll diarieförs och arkiveras anmälan hos . Uppgifter rörande fartygets sjöfartsskydd analyseras och registreras. Region förser sjöfartsinspektionsområdena med listor över vilka fartyg som anmält sin ankomst samt vilka uppgifter fartygen lämnat. som de nya reglerna varit i kraft har det varit en hög anmälningsfrekvens, dvs. de flesta fartyg anmäler sin ankomst. Det kommer in mellan 40 och 160 anmälningar per dag, och kommer det in sammanlagt ca 30 000 förhandsanmälningar till ledningscentralen Region (inklusive anmälningar enligt Schengenreglerna). Det är ungefär 600 000 personer som genomgår en kontroll. Nya föreskrifter eller rutiner Med anledning av de nya reglerna om sjöfartsskydd har beslutat om några mindre tillägg i sin arbetsordning. Man har också beslutat om föreskrifter avseende uppgifter vid kontaktpunkt Swedish Clearance vid Region övriga uppgifter regleras i den överenskommelse som finns intagen i tillkännagivande (SJÖFS 2004:14) av uppgifter enligt förordningen (2004:283) om sjöfartsskydd. Dessa föreskrifter finns beskrivna ovan i avsnittet föreskrifter, se s. 17. I uppdraget och överlämnandet av befogenheter till (främst kontaktpunkten) från ingår endast kontakten mot farty- 39Se artikel 6 och regel 9.2.1 i bilaga 1 till förordning (EG) nr 725/2004 samt 9 och 10 §§ föreskrifter (SJÖFS 2004:13) om sjöfartsskydd. 40Kustbevakningens föreskrifter om uppgifter vid kontaktpunkt Swedish Clearance vid Region ; Serie: , nr 1/05. HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? gen och inte kontakten mot hamnar. Enligt håller myndigheten sig, särskilt genom kontaktpunkten vid Region , fortlöpande underrättad och uppdaterad om befintliga kontaktvägar såsom en del i det rutinmässiga löpande arbetet. Några särskilda fastställda rutiner för hur dessa kontakter skall tas anses därför inte erforderliga enligt . Information, utbildning och övningar Innan de nya reglerna trädde i kraft informerades berörda aktörer härom av . Även på hemsida finns information om de nya reglerna samt hur fartyg skall gå tillväga för att lämna sin förhandsanmälan (som görs vid ett och samma tillfälle både vad gäller sjöfartsskydds- och Schengenregelverken i de flesta fall).41 Inför ikraftträdandet genomfördes med stöd av föreläsare från sjöfartsinspektionen intern utbildning för personal vid ledningscentralen i . Denna utbildning riktade sig till kontrollpersonal och vakthavande befäl. arrangerade tillsammans med informationsträffar, till vilka de olika intressenterna bjöds in. Sådana träffar hölls vid fyra tillfällen, i , , och . (2005) har i tre av sina regioner genomfört en intern utbildning i sjöfartsskydd för linjepersonal. har man internt informerat samtliga regionledningar om de nya reglerna. Hamnanläggningar och fartyg har enligt det nya regelverket en skyldighet att med viss periodicitet genomföra övningar inom ramen för sjöfartsskyddet.42 Enskilda hamnanläggningar som tagit initiativ till och genomfört sådana övningar har i flera fall bjudit in att delta. Detta har bl.a. skett i hamn. Kusttjänstemans tillträde till hamnanläggning Efter det att de nya reglerna hade införts hade tjänstemän från i några fall problem med att få tillträde till en hamnanläggning. anser man inom att det i detta avseende fungerar bättre än vad det gjorde initialt men att det fortfarande inte är friktionsfritt. förekommer det således att tjänstemän från utöver att legitimera sig också inför skyddsvakten måste redogöra för vilket ärende man har inne på området eller hamnanläggningen. Det förekommer också att hamnan- 41http:///intrainfoext/KbvHemsida/schengen_sve/handels_fiskefartyg /info_till_handels_fiske_fritidsfartyg_schengen_sjofartsskydd_ny_2005-07-04.pdf 42Se artikel 3.5 i förordning (EG) nr 725/2004 samt reglerna 13.6 och 13.7 samt reglerna 18.5 och 18.6 i bilaga 3 till samma förordning. 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? läggningsinnehavare begär ersättning av myndigheten för tillgång till nycklar och passerkort. ifrågasätter rimligheten av detta. har framfört att man inte anser det vara rimligt att vare sig eller polisens olika uppdrag och författningsreglerade skyldigheter att bedriva myndighetsutövning inom en hamnanläggning värderas av en skyddsvakt. har därvid framhållit att det kan finnas tillfällen då myndigheterna vid känsliga brottsbekämpande insatser, t.ex. spaning, inte bör uppge sina ärenden. anser att befintlig lagtext inte tillräckligt tydligt klargör frågan och att det därför bör övervägas att författningsreglera detta särskilt såvitt avser tillträdet både landvägen till hamnanläggningen och sjövägen inom det vid hamnanläggningen av avlysta området för att det inte skall kunna råda någon tvekan om att de myndigheter som har till uppgift att övervaka och utöva tillsyn av bl.a. sjöfartsskyddet men även annan brottsbekämpning, gränskontroll och tillsyn, självklart måste ges tillträde till de områden man har att övervaka. Författningsreglering av kontroll- eller tillsynsbefogenheter som innefattar myndighetsutövning Från har framförts kritik mot att fördelningen av tillsynsuppgifter innefattande myndighetsutövning med tvångsbefogenheter i stor utsträckning, inom bl.a. sjösäkerhetstillsyn och sjöfartsskydd, överlåts till myndigheterna att reglera genom närmast civilrättsliga överenskommelser i stället för att regleras i lag eller förordning. har pekat på att det då är svårt för den som är föremål för myndighetsutövningen att avgöra vilken myndighet som har ansvar för en viss åtgärd och vilka befogenheter som denna myndighets tjänsteman har.43 Ett färskt exempel där regeringen valt en tydlig författningsreglering i stället för avtalsmodellen finns i proposition 2005/06:51 om transport av farligt gods. Tullens roll enligt de nya reglerna är mycket begränsad. är en av parterna i den tidigare presenterade överenskommelsen avseende rutiner för bestämmande av skyddsnivåer m.m. Övriga parter i denna överenskommelse är , och sjöfartsinspektionen. Enligt överenskommelsen skall tullen få information om förhöjd skyddsnivå, 43 har i en av sina rapporter framfört kritik mot denna avtalsmodell och hävdat att förvaltningsmyndigheter bör styras genom normgivning i form av lag, förordning eller andra föreskrifter (se RiR 2004:10). HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? meddela om man finner något som har betydelse för bestämmande av skyddsnivåer, meddela sina kontaktpunkter samt kallas till möte av en gång . Tullen är inte involverad i överenskommelsen på något annat sätt. När det gäller tullens kontaktpunkter är dessa dels en nationell vid rikssambandscentralen i , dels en regional/lokal i . I samband med att de nya reglerna skulle träda i kraft tillsatte tullen en ny tjänst: en nationell specialist med ansvar för frågor om sjöfartsskydd inom . Man förordnade också en anställd som sakkunnig på området. Specialistens och den sakkunniges arbete går huvudsakligen ut på att hålla sig uppdaterad på sjöfartsskyddsområdet, svara på remisser m.fl. arbetsuppgifter. Enligt 16 § sjöfartsskyddslagen skall tullen vid begäran bistå bl.a. polismyndigheten. Eftersom några sjöfartsskyddskontrollanter ännu inte är utsedda har polisen inte efterfrågat tullens bistånd. Tullen har inte genomfört någon utbildning av sina anställda. Man har lagt ut skriftlig information om de nya reglerna till samtliga anställda på sitt interna nät. Vidare har viss intern information lämnats muntligen till delar av den personal som finns i . Tullen har inte några egna föreskrifter på området för sjöfartsskydd. Den enda regionala övning som tullen medverkat i ägde rum i hamn. Förutom tullen medverkade företrädare för bl.a. Region , länsordnings- och sjöpolisen. Vid övningen fick man från tullens sida uppfattningen att flera av de andra deltagande aktörerna verkar tro att tullen är mer involverad i arbetet med sjöfartsskydd än man enligt regelverket i verkligheten är. Några lokala nätverk som tullen deltar i finns inte. Initialt deltog man i en del träffar och sammankomster. Det var olika hamnar som tog initiativ och ville träffa de inblandade myndigheterna, däribland tullen. Någon närmare uppföljning av dessa träffar har inte skett. Tullen har fått uppfattningen att intresset från hamnarnas sida har blivit mindre efter det att de blivit godkända av sjöfartsinspektionen. I finns ett 100-tal hamnar, som tillsammans har drygt 300 hamnanläggningar som berörs av den nya lagstiftningen. En utgångspunkt för vilka hamnar som omfattas av reglerna är om hamnen har internationell trafik eller 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? För hamnar med färjetrafik på korta resor med fasta rutter finns möjlighet till alternativa avtal mellan stater. För hamnanläggningar med begränsad eller särskild drift finns det också under vissa förutsättningar möjlighet till andra skyddsarrangemang, exempelvis för terminaler vid fabriker eller kajer utan tät trafik. Sådana lösningar kräver dock att säkerhetsnivån inte blir lägre än vad de grundläggande reglerna anger, eller att det sänker skyddet för fartyg som inte omfattas av speciallösningarna. I huvudsak innebär det nya regelverket för de hamnar som omfattas44 att en skyddsutredning skall genomföras i hamnen och att utredningen skall utföras av eller för den anslutna statens räkning av en erkänd skyddsorganisation, som kan vara ett klassningssällskap eller en hamn, om man kan uppvisa expertkunskaper inom ett antal angivna områden, att hamnen skall utarbeta en skyddsplan för tre nivåer, med skyddsutredningen som utgångspunkt, och planen skall godkännas av tillsynsmyndigheten, samt att hamnen skall utse en person som skyddschef med ansvar för upprättande av skyddsplaner, träning av personal, att hålla kontakt med motsvarande personer på fartygen m.fl. uppgifter. Samtliga de hamnanläggningar som hade skickat in sina skyddsutredningar och skyddsplaner per har fått dessa godkända av , för eller mindre. Ett 15-tal hamnar har först i efterhand skickat in och fått sina skyddsutredningar och skyddsplaner godkända. Enligt Hamnar, som är hamnföretagens bransch- och arbetsgivarorganisation och som bl.a. arbetar med frågor om sjösäkerhet och sjöfartsskydd, fungerade genomförandet på de flesta håll bra med tanke på den korta tid som stod till buds vad gäller alla de nya krav som ställdes samt den osäkerhet som rådde beträffande vilka konkreta åtgärder hamnarna var skyldiga att vidta. I hamnarna fick man på göra skyddsutredningar, upprätta skyddsplaner, bygga om, sätta upp staket eller stängsel eller vidta andra säkerhets- och övervakningsåtgärder. Information, utbildning och övningar tog Hamnar initiativ till olika informations- och utbildningsinsatser. För att åskådliggöra hur ISPS-koden bör tillämpas upprättade man bl.a. en skyddsutredning och en skyddsplan för en s.k. exempelhamn. Detta material tillsammans med annan information om de olika delarna av regelverket finns på Hamnars publika hemsida på Internet.45 Samma material samt ytterligare vägledningsmaterial delades även ut vid HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? Under denna kurs, som anordnades av polisen tillsammans med stiftelsen Det , som specialiserat sig på frågor om riskhantering, fick deltagarna lära sig grunderna när det gäller att upprätta en skyddsutredning samt en del om vilket innehåll en skyddsplan bör ha. Inom den (European Sea Ports Or- ganization) höll man en konferens vid vilken de nya reglerna presenterades. För att möta ISPS-kodens krav på utbildning och kunskaper för personal med särskilda skyddsuppgifter inom en hamnanläggning togs på Hamnars initiativ en tvådagars kurs fram av Hamn & Stuveriskolan tillsammans med Väktarskolan. Drygt 1 000 hamnanställda genomgick utbildningen . Ytterligare kurser inom sjöfartsskyddet planeras av Hamnar. Även bolag inom säkerhetsbranschen, t.ex. , ger fortlöpande kurser i sjöfartsskydd. Enligt det nya regelverket skall övningar i hamnarna genomföras med viss periodicitet. Många hamnar har på lokal nivå genomfört sådana övningar tillsammans med berörd kommun, polisen, och andra aktörer. Dessa övningar har varje hamn utformat med utgångspunkt i de egna förhållandena. I detta arbete har hamnarna haft hjälp av bl.a. det material som finns på Hamnars hemsida. En större övning ägde rum i hamn. Det var hamnens ägare, bruk, som hade tagit initiativ till övningen, vid vilken även övriga aktörer medverkade. Till sin hjälp att lägga upp övningen hade hamnen anlitat ett bolag inom säkerhetsbranschen. Hela övningen videofilmades och förevisades på en konferens arrangerad av Hamnar. Även denna film har hamnarna haft nytta av när de lagt upp sina lokala övningar. Avsaknad av information från myndigheterna till en hamn om förhöjd skyddsnivå ombord på ett ankommande fartyg Från Hamnar men även från enskilda hamnar har framförts synpunkten att hamnarna inte får information vare sig från eller från någon annan myndighet när ett ankommande fartyg meddelat förhöjd skyddsnivå. Man har vidare framfört att man inte heller vet hur kommunikationsvägarna är avsedda att fungera när det gäller sådan information från myndigheterna. Behov av ytterligare riktlinjer Hamnar har framfört att hamnarna har behov av riktlinjer från tillsynsmyndigheten när det gäller de olika krav på säkerhetsåtgärder i hamnanläggningarna som finns i regelverket. Det gäller t.ex. vad som krävs för att en 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? hamnanläggning skall anses avgränsad och om det t.ex. är nödvändigt att sätta upp stängsel och ha en låst grind för att anläggningen skall anses avgränsad, eller om det är nödvändigt att köpa in en detektor för att kunna genomföra kontroller av gods. En hamnanläggning är skyldig att erlägga avgift för den tillsyn som utförs av Sjöfartsverket.46 För tillsyn av hamnanläggningar utgör grundavgiften per anläggning. På grundavgiften tillkommer en förrättningsavgift som per trettiominutersperiod uppgår till 390, beroende av vilken tid förrättningen genomförs. Från Hamnar har framförts att tillsynstaxan mot bakgrund av vad som framfördes i förarbetena slår orättvist mot de olika hamnarna. Dessa har ju i flera fall delat in hamnen i två eller flera hamnanläggningar i sina skyddsplaner. Härigenom drar dessa hamnar på sig större kostnader för tillsynen än de hamnar som enbart har tagit upp en eller två hamnanläggningar i sina skyddsplaner. Hamnarna i , och För att närmare illustrera hur genomförandet i praktiken har gått till har hamnarna i , och valts ut som exempel. hamn är största när det gäller volymen av gods, och hamnen omsätter omkring . Hamn drivs av det kommunala bolaget . Inom hamnen finns nio hamnanläggningar. Hamnen har en s.k. risk manager och fem hamnskyddschefer (, ), som var och en har ansvar för sitt område inom hamnen när det gäller sjöfartsskyddet. Inom hamnen finns ett flertal säkerhetsrutiner; man är t.ex. tvungen att anmäla sig i förväg samt ha ett ärende till hamnen för att över huvud taget komma in i hamnen. Hamnen har efter de nya reglernas tillkomst förutom att genomföra skyddsutredningar och upprätta skyddsplaner skärpt rutinerna, sett över porthantering, anställt ytterligare väktare etc. Man har vidare köpt in s.k. radiakmätare och sniffer. Hamnens kostnader för de nya säkerhetsåtgärder som krävdes uppgick till ca . hamn beräknar kostnaderna för sjöfartsskyddet framöver till ca . I dessa kostnader ingår drift och underhåll av olika slags säkerhetsutrustning, utbildning, övningar samt tillsynsavgifter till . 46 Se 35 § föreskrifter (SJÖFS 2004:13) om sjöfartsskydd samt bilaga 6 till föreskrifter (SJÖFS 1999:17) om tillsyn av fartyg och rederiers säkerhetsorganisation. HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? Hamnen införde en säkerhetsavgift. Avgiften föranledde diskussioner och brevväxling med hamnens kunder. På grund av det motstånd man mötte från hamnens kunder samt efter det att man gjort en undersökning av hur andra hamnar hanterat avgiftsfrågan beslutade hamnen att några avgifter inte längre skulle tas ut. Särdebiteringen upphörde med omedelbar verkan och redan fakturerade avgifter reglerades. Fartyg som omfattas av det nya regelverket och som avser att anlöpa Gö- teborgs hamn skall innan fartyget går in på svenskt vatten göra en förhandsanmälan om sin ankomst med angivande av bl.a. vilken skyddsnivå fartyget har. En sådan anmälan skall ske dels till i , dels till hamnen. Anmälan till hamnen kommer vanligtvis via en mäklare eller agent för fartyget. Hamnen tog emot ett kryssningsfartyg som till i vederbörlig ordning hade anmält sin ankomst samt att fartyget hade höjt beredskapen till säkerhetsnivå 2. Denna information till lämnades inte vidare till hamnen, utan hamnen fick del av dessa uppgifter först när säkerhetsansvarig ombord på kryssningsfartyget tog kontakt med säkerhetsansvarig i hamnen. Hamnen har tagit upp frågan om det inträffade med , som meddelat att man kommer att undersöka saken samt i förekommande fall driva på för att nödvändiga rutiner när det gäller information till hamnarna tas fram. Förutom mindre övningar med enbart den egna hamnpersonalen har en stor övning genomförts i hamnen tillsammans med rederier och andra kunder samt myndigheter som , polisen och räddningstjänsten. När övningar skall genomföras inom hamnen medverkar den lokala räddningstjänsten, . I övrigt har hamnen inte några kontakter med räddningstjänsten när det gäller sjöfartsskyddet. hamn noterar att det föreligger stora skillnader när det gäller de säkerhetsåtgärder som vidtagits i hamnarna runtom i landet men att samtliga hamnanläggningar trots detta har fått sina skyddsplaner godkända. är en sammanslagning av hamnförvaltningen och stuveribolaget i och ägs av kommun. Hamnen är den femte största i när det gäller antal anlöp (1 600 från och 1 400 från ). Anlöpen omsätter och 1,6 miljoner resenärer. Godstransporterna utgör den största delen av transporterna i hamnen. För att uppfylla kraven i det nya regelverket fick hamn genomföra vissa ombyggnationer, sätta upp kameror, permanenta stängsel samt fjärrkontrollerade grindar. Man fick också anlita konsulter som gjorde skyddsutredningen och upprättade skyddsplanen. Vidare gjorde man en upphandling av väktartjänster och inrättade olika vaktfunktioner. hade hamnen endast väktare ute i sina terminaler, där de gjorde s.k. ronderingar. 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? väktarna passivt följa passagerarströmmarna eftersom dessa inte har kunnat få något tillstånd att kroppsvisitera. Några hamnövningar inom området för sjöfartsskydd har inte genomförts, men pågår planering av en sådan övning, som syftar till att kontrollera samverkan inom hamnen och de fartyg som ligger i denna. hamn hade inför de nya reglernas ikraftträdande kostnader för ombyggnationer, uppsättning av kameror, permanenta stängsel, fjärrkontrollerade grindar samt anlitande av konsulter för framtagande av skyddsutredning och skyddsplan. De totala kostnaderna för anpassning av hamnens anläggningar till ISPS-koden uppgick till ca . Hamnen beräknar att den årliga kostnaden för sjöfartsskyddet framöver kommer att vara ca . Av denna kostnad utgör ca ersättning till det bevakningsbolag som hamnen anlitar. Andra kostnader utgörs av underhåll av staket, grindar, kameror m.m. hamn har inte kunnat ta ut sina kostnader för sjöfartsskyddet i form av särskilda avgifter för användarna. Anledningen till detta uppges vara att de större hamnarna slopade sina avgifter för de nya kostnaderna, och då såg sig hamn nödsakad att följa efter. hamn är av uppfattningen att man bör ta ut en normavgift för ISPS- skyddet tillsammans med farledsavgiften och att den nya avgiften bör bestämmas av . Härigenom får man en avgift som inte är förhandlingsbar mellan parterna, vilket man anser vara fallet . hamn tillhör tekniska förvaltningen i kommun. Det kommunala bolaget har hand om Polentrafiken. Hamnen har fyra hamnanläggningar (handelshamn, oljehamnen och Verkö hamn, där det finns två hamnanläggningar). Redan tidigare fanns det staket med låst grind i oljehamnen, mobilt nätstaket i handelshamnen samt inhägnad runt en av kajerna i Verkö hamn. De nya inhägnader som fick sättas upp var vid ytterligare två kajer i Verkö hamn. Inför att de nya reglerna skulle träda i kraft gjordes skyddsutredningar och upprättades skyddsplaner för de hamnanläggningar som finns i hamnen. I skyddsplanerna finns bl.a. angivet när kroppsundersökningar eller andra undersökningar skall äga rum. Vidare utarbetades en informationsbroschyr, Sjöfartsskydd i områden där hamn och är verksamhetsansvariga, som delades ut och som fortfarande delas ut till de mäklare som är verksamma i .