eunbil · GT0N1337 · 2006-05-31 00:00:00 — Rådspromemoria samt allmän ordning och säkerhet Rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) Den inre säkerhetens arkitektur Dokument: 7039/2/06 JAI 86 CATS 34 REV 2 (bifogas) (reviderat dokument att vänta) behandlad vid samråd med : - Förstärkandet av det operativa samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter har länge varit en prioritet inom EU-samarbetet. För att uppnå detta har bl.a. Europol, Eurojust, gränsbyrån Frontex, Polischefernas Aktionsgrupp och situationscentret SitCen inrättats. Tillsammans kan man enligt det österrikiska ordförandeskapet säga att dessa organ utgör den inre säkerhetens struktur. För att stärka det operativa samarbetet och samordningen föreslogs i det nya konstitutionella fördraget att en särskild kommitté för inre säkerhet skulle inrättas. Haagprogrammet innehåller också skrivningar om att förbereda arbetet i denna kommitté redan innan fördraget träder i kraft, t.ex. genom halvårsvisa möten mellan ordförandena i SCIFA och samt representanter för Europol, Eurojust, Frontex, Polischefernas aktionsgrupp och SitCen. Förberedelsearbetet inleddes också , men sedan det stod klart att fördraget läggs på is efter nejet i de franska och nederländska folkomröstningarna har också förberedelserna avstannat. säkerställs samordningen därför endast genom att organens årliga verksamhetsprogram noteras av rådet. Det österrikiska ordförandeskapet tog upp samordningsfrågan på nytt med en diskussion vid det informella , med speciell inriktning på samordningen mellan rådets arbete och de aktuella organen, särskilt det inrättade Frontex. I diskussionen framkom att samtliga (MS, KOM, företrädare för Europol och Eurojust) var överens om behovet av ett mer intensivt arbete på alla aktuella områden för att stärka den inre säkerheten, samt att mer samarbete mellan inblandade aktörer liksom mer flexibilitet behövdes inom ramen för detta arbete. Det fanns också enighet om att horisontell samordning måste klargöras och att analyser måste göras för att identifiera ev. överlappningar i arbetet som kan undvikas. fick i uppdrag att fortsätta diskussionen om arbetet med den inre säkerheten, vilket den har gjort. Vid rådsmötet förväntas ministrarna notera ordförandeskapets not om tillvägagångssätt på området. Rättslig grund och beslutsförfarande Förslag från ordförandeskapet som introducerar en process för att öka samordning mellan relevanta aktörer och ett effektivare genomförande av beslutade prioriteringar. Den modell för arbetet som ORDF tecknar är vettig. De fyra stegen i den föreslagna processen är såväl nödvändiga som logiska. Det finns verkligen ett behov av bättre koordinering av det operativa samarbetet för att stärka den interna säkerheten i EU. Förslaget är ett första steg i denna riktning. Detta kan å andra sidan också sägas vara nackdelen med förslaget, som omfattar såväl ett stort område som många aktörer. Stor uppmärksamhet måste ägnas åt genomförandet, så att arbetet enligt modellen inte blir långsamt och tungrott. Vare sig nationella eller mellanstatliga myndigheter och organ är betjänta av en alltför omfattande och byråkratisk process för kriminalunderrättelseverksamhet, analyser, prioritering och styrning av verksamheten. bör påpeka att målet måste vara långsiktigt och att det måste finnas utrymme för att justera processen efter hand. Det som är av avgörande vikt är att processen från hotbild till dess att operativa åtgärder sätts in görs så snabb och effektiv att rätt saker faktiskt hinner göras i rätt tid. ORDF för enligt överenskommelsen från det informella arbetet vidare med att ta fram en modell och en plan för hur samordningen skall kunna förbättras. Grunden för förslaget är modellen för underrättelsebaserat arbete som det bedrivs av brottsbekämpande myndigheter, dvs hotbildsanalys som grund för prioriteringar, som i sin tur styr genomförandet och en utvärdering som föds in i nästa hotbildsanalys osv. ges en ledande roll i samordningen, men naturligtvis förutses nära inblandning av relevanta organ. Flera tänkbara alternativ nämns när det gäller förberedelser inför artikel 36-möten. Den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiserad brottslighet förutses få en roll som förberedande arbetsgrupp, men experter, polischefer etc. skall också kopplas in på något sätt. Frågan lämnas öppen tills vidare. ORDF anger tydligt att målet att få till stånd den process som skisseras ovan på alla områden som berör EU:s inre säkerhet måste vara långsiktigt. Processen innebär ju samordning av ett brett spektrum av frågor och kan förväntas bli något tungrodd. ORDF föreslår därför att man börjar på ett område, bekämpande av den organiserade brottsligheten, för att sedan bygga ut successivt. Denna ambition överlappar därmed helt den redan pågående OCTA (Organised Crime Threat Assessment [hotbilderna avseende den organiserade brottsligheten]-processen. Den bilaga som skisserar de mer konkreta nästa stegen handlar därför just om framtagandet av OCTA (klar), fastställande av prioriteringar (färdig till rådet ), genomförande (främst genom projekt för att stärka EU:s operativa polissamarbete) samt utvärdering (presentation till rådet planeras ). Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Förslaget har inga lagstiftningsmässiga konsekvenser som kan förutses . De slutliga finansiella effekterna av de flesta av förslagen som omnämns i meddelandet kan inte bedömas med full säkerhet i detta tidiga skede av handläggningen. Eventuella merkostnader skall finansieras inom befintliga ramar.