eunbil · GT0N1295 · 2006-05-19 00:00:00 — Centrets namn : CSC (Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche), och kontroll av fisket VMS: + 212 37 68 81 46 Fax VMS : + 212 37 68 81 34 E-post VMS : ; Fax till centret: Adress X25 = X25 används inte Meddelande om inträde/utträde : via radiostation (tillägg 8) ICCAT:S LOGGBOK FÖR TONFISKFISKE Outros (Annat) Fartygets namn: . Kapacitet (MT): . Antal besättningsmän: . (Rapporterat av): . Antal dagar till havs: Datum Område Yt- vatten temp Capturas (Fångster) Isco usado na pesca (Använt bete) Månad Latitud N/S Longitud Ö/V (Storögd tonfisk) (Långfenad tonfisk) audax eller T. albidus Istiophorus albicans eller I. platypterus (Diverse fiskarter) ( endast i kg) LANDAD VIKT (KG) Anmärkningar 1 Använd ett blad för och en rad för . 3 - Med "dag" avses den dag då långreven lades ut. 5 - Nedersta raden - (landad vikt) - skall fyllas i först när fiskeresan är avslutad. Skriv in den faktiska vikten vid landningen. 2 - I slutet av varje resa skall en kopia av loggboksuppgifterna skickas till Er kontakt eller till ICCAT, de 8, 28002,. 4 - Fiskeområde avser fartygets position. Avrunda minuter och notera grader för latitud och longitud. Ange N/S och Ö/V. 6 - Alla uppgifter är konfidentiella nr 1 FISKELOGGBOK Dag Månad År Tidpunkt Fartygets namn (1):. Avresa från (4). Datum (6) Radioanropssignal (2) . Befälhavarens namn (3):. Återkomst till (5). Datum (6) Redskap (7) Redskapskod (8) Maskor (9) Redskapsdimension (10) RUBRIK nr 2 RUBRIK nr 3 Stryk förteckning "A" eller "B" om den inte används RUBRIK nr 4 Datum (12) Statisktiskt (13) Antal (14) Fiske (15) Uppskattning av fångsten per art : (kg) (16) (eller kommentarer om avbrott i fiskeverksamheten) Total (17) Total (19) Tagg- fiskar Kalamarer Sepiabläckfisk Åttaarmade bläckfiskar Räk- B Sydlig rosenräka (Gamba) Djuphavsräka (Alistado) Blåröd räka (Carabineros) Andra räkor Långfenad tonfisk Maure- djur Marulk Kummel Övriga fiskar Olika bläckfiskar Olika snäckor och musslor Tillägg 8 NÄRMARE UPPLYSNINGAR OM RADIOSTATIONEN VID MMSI : 242 069 000 Anropssignal: CNA 39 37 Placering: Frekvens: 1,6 Sändningsklass: SSB-AIA-J2B Sändareffekt: 800 W Arbetsfrekvenser 8 831 8285 KHz 8809 12 1206 12245 KHz 13092 16 1612 16393 KHz 17275 KHz Stationens öppettider Period Tider Arbetsdagar 8.30 - 16.30 , och helgdagar 9.30 - 14.00 VHF : Kanal 16 Kanal 70 ASN Radio telex: Typ: DP-5 Sändningsklass: ARQ-FEC Nummer: 31 356 Fax: Nummer 212 37 68 82 13/45 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT Förslag till rådets förordning om ingående av ett avtal om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och för en fyraårsperiod från och med avtalets ikraftträdande. Aktivitetsbaserad förvaltning/budgetering 110301: "Internationella fiskeavtal" 11010404: "Internationella fiskeavtal - Administrativa utgifter" 3.2 Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet: Det kan förnyas , utom om en av parterna säger upp avtalet. I protokollet fastställs den ekonomiska ersättningen, kategorierna och villkoren för gemenskapsfartygens fiske i fiskezoner. Protokollets varaktighet har fastställts till från och med dess ikraftträdande. 3.3 Budgettekniska uppgifter (lägg till rader vid behov): Budgetpost Typ av utgifter Nya Deltagande EFTA Deltagande av kandidatländer Rubrik i budget-planen 11.0301 Oblig. NEJ NEJ NEJ nr 4 11.010404 Oblig. NEJ NEJ NEJ nr 4 4. 4.1.1 Sammanfattning av åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB) Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Typ av utgifter Avsnitt År n n +1 n + 2 n +3 Totalt Driftsutgifter Åtagandebemyndiganden (ÅB) 8.1 a Minst 288.800 Betalningsbemyndiganden (BB) b Minst 288.800 Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet Tekniskt och administrativt stöd () 8.2.4 c 0.165 0.165 0.165 0.235 0.730 TOTALT REFERENSBELOPP Åtagandebemyndiganden a+c Minst 289.530 Personalresurser och utgifter i samband därmed () 8.2.5 d 0.108 0.108 0.108 0.108 0.432 Administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed, som inte ingår i referensbeloppet () 8.2.6 e 0.0115 0.0115 0.0115 0.0115 0.046 Total preliminär finansiell kostnad för stödet inklusive kostnad för personalresurser a+c+d+e Minst inklusive kostnad för personalresurser b+c+d+e Minst Om förslaget skall samfinansieras av medlemsstaterna eller av andra organ (specificera), ange den uppskattade samfinansieringsnivån i nedanstående tabell (lägg till ytterligare rader, om det rör sig om flera organ): Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) Samfinansierande organ År n n + 1 n + 2 n + 3 Totalt . F ÅB TOTALT inklusive samfinansiering a+c+d+e+f 4.1.2 Förenlighet med den ekonomiska planeringen X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering. ( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen. ( i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet (om mekanismen för flexibilitet eller revidering av budgetplanen). 4.1.3 Påverkan på inkomsterna X Inkomsterna påverkas inte ( Inkomsterna påverkas enligt följande: Observera: Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna skall redovisas närmare på ett separat blad som bifogas denna finansieringsöversikt. Miljoner euro (avrundat till en decimal) åtgärden [År n-1] Situation efter åtgärden Budgetpost Inkomster [Année n] [n+1] [n+2] [n+3] a) Inkomster i absoluta belopp b) Förändring av inkomster ( (Om flera inkomstrubriker i budgeten påverkas skall varje rubriks nummer anges i tabellen) Personalresurser (heltidsekvivalenter) (inklusive fast anställda, tillfälligt anställda och extern personal) - för närmare uppgifter se punkt 8.2.1. Årligt behov År n n + 1 n + 2 n + 3 Total personalstyrka 2.0 2.0 2.0 2.0 5. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN Uppgifter om förslagets bakgrund skall ges i motiveringen. Detta avsnitt av finansieringsöversikten för rättsakt bör innehålla följande särskilda kompletterande uppgifter: Huvudsyftet med det nya partnerskapsavtalet är att stärka samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och och etablera ett partnerskap för utveckling av en hållbar fiskeripolitik och ett förnuftigt utnyttjande av fiskeresurserna i fiskezoner. Gemenskapens flotta har dragit nytta av fiskeavtal med . Dessa förnyades 1992 och 1995. Det senaste fiskeavtalet löpte ut och det var då gemenskapens viktigaste fiskeavtal med ett tredjeland. Det omfattade flera fiskekategorier och gav fiskemöjligheter åt 629 (1995) och 516 (1999) gemenskapsfartyg. Den ekonomiska ersättningen fastställdes till för avtalstiden. Däremot lyckades man inte nå en kompromiss så att avtalet kunde förnyas. Avsaknaden av ett avtal med fick negativa konsekvenser för gemenskapens fiskeflotta, särskilt den spanska och den portugisiska, och man har varit tvungen att vidta omställningsåtgärder för ett stort antal fartyg. Gemenskapen antog därför särskilda bestämmelser som gav totalt i ekonomiskt stöd för skrotning, omställning, modernisering och definitiv överföring av fartyg till ett tredjeland samt samhällsekonomiska åtgärder. Största delen av detta ekonomiska stöd har använts för skrotning och omställning av fartyg till andra ändamål än fiske, för överföring av fartyg till ett tredjeland och för att skapa gemensamma företag. Syftet med bestämmelserna var att till slut minska fiskeansträngningen för den spanska och portugisiska flottan och det ligger därför i sakens natur att dessa fartyg inte kan utnyttja de fiskemöjligheter som ges genom det nya fiskeavtalet med . När det gäller fartygsmodernisering har vissa fartyg fått ekonomiskt stöd för att anpassa sina fiskeredskap och bygga om dem till ytlångrevsfartyg. Avtalet omfattar därför inte några fiskemöjligheter för denna typ av fartyg. Däremot har gemenskapens flotta för småskaligt fiske, som drog nytta av det gamla fiskeavtalet med , inte kunna anpassa sig till situationen efter det att avtalet löpte ut. Omställningsåtgärderna gav inte några lämpliga lösningar för denna flotta som därför inte har kunnat utnyttja det ekonomiska stöd som gavs. Ändrade fiskemetoder skulle för dessa redan mycket mångsidiga fartyg inte ha gett dem tillträde till nya fiskezoner eftersom deras räckvidd är begränsad. Att exportera fångsten, bland annat inom ramen för gemensamma företag, var inte lönsamt för fartyg med så liten kapacitet. Definitivt tillbakadragande var inte heller någon lämplig lösning för ägarna till denna typ av fartyg. Det är därför som det nya avtalet framför allt fokuserar på fartyg för småskaligt fiske som i stor utsträckning kan dra nytta av de fiskemöjligheter som avtalet erbjuder. Prioriteringarna i nuvarande fiskeripolitik utgör en av stöttepelarna i det framförhandlade avtalet (modernisering och förbättring av kustflottan, avskaffande av drivgarn, vetenskaplig forskning, omstrukturering av det småskaliga fisket, förbättring av distributionsleden, mekanisering av lossnings- och hanteringshjälpmedel samt utbildning och stöd till branschorganisationer i den marockanska sektorn). Enligt partnerskapsavtalet skall parterna också samarbeta för att främja gemenskapsaktörernas ekonomiska integration i fiskerinäring. När det gäller fiskemöjligheterna är fiskeavtalet främst inriktat på behoven och intressena för gemenskapens fartyg för småskaligt fiske, som har drabbats värst av att det inte funnits något avtal. Avtalet ger fiskemöjligheter åt 20 notfartyg för pelagiskt fiske i norra delen, 20 fartyg för småskaligt fiske i södra delen, 30 bottenlångrevsfartyg för småskaligt fiske i norra delen, 22 trålare och bottenlångrevsfartyg för demersalt fiske. Dessutom fastställs en årskvot på för pelagiskt industrifiske. Den ekonomiska ersättningen har fastställts till . Av denna ekonomiska ersättning skall ett finansiellt stöd på avsättas för att utveckla och genomföra en sektoriell fiskeripolitik i för att få till stånd ett hållbart och ansvarsfullt fiske. Utöver den ekonomiska ersättningen från gemenskapens budget kommer de avgifter som fartygsägarna skall till de marockanska myndigheterna att uppgå till . ligger inom ramarna för havsrättskonvention och är förenligt med principerna i FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske. 5.2 Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter Gemenskapen började att ingå fiskeavtal till följd av ändringar i havsrätten. Medlemsstaterna beslutade då att överföra sin behörighet på området till gemenskapen (rådets resolution av ) och har fiskeavtalen hört till gemenskapens exklusiva behörighet. Syftet med det nya fiskepartnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och är följande: ( Att främja ett hållbart fiske och skapa ett regelverk som är bindande för alla berörda parter (gemenskapen, medlemsstaterna, gemenskapens aktörer och aktörer i tredjeland) för att nå detta mål. ( Att skydda och utveckla gemenskapens fiske i tredjelands vatten och förbättra deras politiska och samhällsekonomiska inverkan både i och i detta fall i . Dessutom, för att ytterligare förstärka idén av ett "bindande regelverk" för alla berörda parter, innehåller avtalet en ensamrättsklausul som förbjuder gemenskapsfartygen att fiska i fiskezoner på andra villkor än dem som anges i avtalet. I det nya avtalet tas det dessutom hänsyn till den miljömässiga och ekonomiska situationen i och det skall genomföras av de båda parterna med beaktande av miljö- och utvecklingsmål. Aktivitetsbaserade mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer för förslaget Förhandlingar om och ingående av fiskeavtal med tredjeländer ingår som en del i det allmänna målet att upprätthålla och bevara traditionell fiskeverksamhet inom gemenskapens flotta, och då även inom fjärrfiskeflottan, och att upprätta partnerskap för att främja ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna utanför gemenskapens vatten som hänsyn tas till miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter. Syftet med fiskepartnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och är att öppna tillträdet för gemenskapens fiskefartyg till fiskezon för de fiskekategorier som fastställs i avtalet: 1) För kategorin småskaligt fiske : 20 notfartyg för pelagiskt fiske i norra delen, 20 fartyg för småskaligt fiske i södra delen, 30 bottenlångrevsfartyg för småskaligt fiske i norra delen och 27 spöfiskefartyg. 2) För demersalt fiske : 22 trålare och bottenlångrevsfartyg. 3) För pelagiskt industrifiske : En kvot på . Motsvarande ekonomiska ersättning har fastställts till . Fiskemöjligheterna kan emellertid ökas genom ett gemensamt beslut under förutsättning att en sådan ökning, enligt slutsatserna från det vetenskapliga mötet, visar att den inte strider mot en hållbar förvaltning av resurser. I ett sådant fall skall den ekonomiska ersättningen höjas tidsproportionellt, men får inte överstiga . Av denna ekonomiska ersättning skall ett finansiellt stöd på avsättas för utveckling och genomförande av en sektoriell fiskeripolitik i i syfte att få till stånd ett hållbart och ansvarsfullt fiske. I samband med den aktivitetsbaserade förvaltningen kommer följande indikatorer att användas för att kontrollera avtalets genomförande: ( Kontroll av hur stor andel av fiskemöjligheterna som används. ( Insamling och analys av fångstuppgifter och av avtalets handelsmässiga värde. ( Bidrag till sysselsättningen och mervärdet i gemenskapen. ( Bidrag till stabilisering av gemenskapsmarknaden. ( Bidrag till allmänna mål för att minska fattigdomen i , inklusive bidrag till sysselsättning och utvecklingen av infrastrukturer samt stöd till statsbudgeten. ( Antal och typ av konkreta resultat som förväntas uppnås genom användning av den del av den ekonomiska ersättning som avsatts för att främja ansvarsfullt fiske i fiskezon (artikel 7 i protokollet). ( Antalet möten i den gemensamma kommittén och antalet tekniska möten. 5.4 Genomförandebestämmelser (preliminära) Ange hur åtgärden skall genomföras . X Direkt av kommissionen. ( Indirekt genom utläggning på ( av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen ( nationella organ inom den offentliga sektorn/organ med offentliga förvaltningsuppgifter ( Gemensam eller decentraliserad förvaltning ( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (specificera) 6.1 Metoder för övervakning Kommissionen (GD Fiske i samarbete med kommissionens delegation i ) kommer att sköta den löpande övervakningen av avtalets genomförande, särskilt när det gäller operatörernas användning och fångstuppgifter. Så snart protokollet har trätt i kraft kommer kommissionens behöriga avdelningar att samla in den information som krävs för att verifiera och följa upp de indikatorer som anges i punkt 5.3. När det gäller användningen av den del av den ekonomiska ersättningen som avser stöd till den sektoriella fiskeripolitiken skall Europeiska gemenskapen och , inom ramen för den gemensamma kommittén, komma överens om innehållet i ett flerårigt sektorsprogram och om närmare bestämmelser för dess genomförande, inbegripet kriterier och förfaranden för att utvärdera resultaten . Det har gjorts en förhandsbedömning av partnerskapsavtalet med hjälp av ett konsortium av oberoende konsulter (lönsamhetsanalys av ett eventuellt fiskeavtal mellan Europeiska gemenskapen och och analys av dess inverkan på hållbarheten, Oceanic Developpement, ). Resultaten av denna bedömning visas i nedanstående två punkter. De viktigaste resultaten från denna bedömning kommer snart att finnas tillgängliga på GD Fiskes webbplats. För att förbereda avtalsförhandlingarna gjorde konsulterna en förhandsbedömning för att undersöka hur de framtida relationerna mellan Europeiska gemenskapen och skulle kunna utvecklas, särskilt när det gällde villkoren för gemenskapsflottans tillträde till fiskezoner. Utifrån ståndpunkten att båda parterna hade intresse och behov av att återuppta förhandlingarna för att upprätta ett fiskepartnerskapsavtal visade bedömningen att följande aspekter var av intresse för Europeiska gemenskapen: Konsulterna bedömde de direkta ekonomiska fördelarna på grundval av en hypotetisk och konservativ uppskattning av omsättning och bruttoförädlingsvärde. Enligt resultaten av denna bedömning ökar omsättningen genom fiskemöjligheterna för småskaligt fiske med och bruttoförädlingsvärdet uppgår till . För demersalt och pelagiskt industrifiske beräknas omsättningen uppgå till och bruttoförädlingsvärdet till . De ekonomiska fördelarna i form av sysselsättning, som uppstår genom EG-fartygens verksamhet enligt avtalet, kan genom att använda koefficienten 1,1 anställd på land mot 1 anställd till sjöss beräknas på följande sätt: EG-anställda ombord 639-717 (uppskattning) Totalt antal anställda på gemenskapsfartygen 1353-1467 (uppskattning) Anställda på land 1488-1614 1,1 anställd på land för varje anställd ombord Totalt antal EG-anställda 3480 - 3798 med kommer därför att bidra till att upprätthålla cirka 3 500 arbetstillfällen inom gemenskapen, varav större delen i områden som är beroende av fisket (särskilt på och i ). Bedömningen av intressen gjordes utifrån en rad kriterier. Det finansiella bidraget ger budgetmedel. Garantier om nya budgetresurser i utländsk valuta ger en mer stabil budgetram att falla tillbaka på, särskilt när det gäller den del som avsatts för institutioner och offentliga organ inom detta område. Den ekonomiska ersättningen enligt fiskeavtalet skulle kunna bidra till moderniseringen av sektorn, som redan omfattas av en övergripande plan som utformats av de offentliga instanser som ansvarar för fisket (modernisering av flottan, modernisering av auktionshallar, efterlevnad av hygienkrav, utveckling osv.). Europeiska och andra aktörer skulle också på ett bättre sätt kunna använda marockansk beredningsutrustning för att bereda och exportera fångster. Resultatet skulle vara en ökning av det mervärde som uppnår. Med ytterligare budgetstöd skulle kunna öka den institutionella kapaciteten inom sektorn (bättre utrustning, utbildning osv.) särskilt för att genomföra utvecklings- och forskningsprogram mer effektivt. Socialt sett skulle det genom avtalet vara möjligt att finansiera program som de marockanska myndigheterna inrättat för de fattigaste fiskarna inom ramen för ett nationellt kustutvecklingsprogram (PNAL: dAménagement du Littoral) och främja yrkeskunskaperna (läskunnighet och rådgivning). Marockansk fiskeriforskning har inte tillräckliga resurser för att genomföra sina forskningsprogram, särskilt på miljöområdet. Samarbetet mellan vetenskapliga organ (marockanska - europeiska - regionala) kommer att stärkas eftersom de bestånd som fiskas i marockanska vatten är av stor regional betydelse. Mobiliseringen av nya finansiella resurser genom avtalet gör det möjligt att inom fiskeriforskningen utföra mer systematiska program för utvärdering av bestånden (pelagiska/bentiska arter) och bibehålla observatörsprogram och därmed ge bättre vetenskapliga rekommendationer. Sådana rekommendationer är av stor betydelse eftersom de marockanska myndigheterna skall införa en ram för utveckling och förvaltning av resurserna. I samband med protokollets kompletterande åtgärder avsätts det stöd till ett program för att avskaffa drivgarn på under avtalets löptid. Tillsyn och kontroll: Med avtalet är det lättare att övervaka fiskeverksamheten i marockanska vatten. 6.2.2 Förhandsbedömning av avtalets ekonomiska värde och gemenskapens ekonomiska ersättning I enlighet med rådets slutsatser om kommissionens meddelande betalas gemenskapens ekonomiska ersättning ut enligt avtalet som ett engångsbelopp baserat på de fiskemöjligheter som ställs till förfogande, det tredje landets identifiering av åtgärder för att främja utvecklingen av hållbart fiske och partnerskapsavtalets inverkan, särskilt när det gäller gemenskapsaktörernas integration i fiskerinäring. Som ett led i förhandsbedömningen har det därför gjorts en uppskattning av fartygens verksamhet enligt det undertecknade avtalet. Baserat på detta och mot bakgrund av de behov som identifierat i sin fiskeripolitik har gemenskapens bidrag fastställts till , dvs. av avtalets beräknade värde och av de prioriteringar som fastställt (se följande fördelning av det uppskattade ekonomiska och finansiella värdet för den europeiska flottan utifrån dessa fartygs verksamhet inom ramen för avtalet). SMÅSKALIGT FISKE DEMERSALT FISKE PELAGISKT FISKE TOTALT Norra delen, pelagiska arter (<90GT) Norra delen, bottenlång-rev (<40GT) Södra delen, backor, spön, burar (<80GT) Tonfiskfartyg fartyg 20 30 20 27 22 119 Beräknad fångstvolym per flotta/år 22 000 Beräknat fångstvärde per flotta/år Man kan konstatera en allmän ökning när det gäller fartygsägarnas bidrag jämfört med motsvarande fiskekategorier i det tidigare avtalet. Ökningen varierar mellan . För att kunna jämföra de faktiska avgifterna i de två avtalen (särskilt för kategorierna 1, 2, 3 och 5) har enhetskostnaden per GT enligt avtalet räknats om i GRT (som i det tidigare avtalet). Omräkningen har gjorts genom att använda en faktor på 1,40 GT per GRT. Även om omräkningen från GT till GRT inte kan göras med en fast faktor för alla kategorier av fiskefartyg, kan vi bekräfta att den föreslagna faktorn är ganska lågt räknad. I detta sammanhang är det viktigt att påpeka att vi vid övergången från GRT till GT i avtalet med , såg att de verkliga omräkningsfaktorerna för olika fiskekategorier låg på mellan 1,45 och 1,80. Jämförelsen visar att gemenskapens fartygsägare måste stå för en större del av de totala kostnaderna för partnerskapsavtalet mellan och , vilket ligger i linje med rådets riktlinjer och de principer som ligger till grund för fiskepartnerskapsavtalet. Tabellen nedan visar en jämförelse mellan avgifterna i de två avtalen. Avgift euro/GT/kvartal Avgift i motsvarande GRT (faktor 1,40) Avgift 1995/99 (euro/GRT/kvartal för motsvarande fiskekategori Skillnad 1 67 93.8 61 +53% 2 60 84 61 +37% 3 60 84 48 +75% 5 53 74.2 52 +43% 4 25 (euro/ton) Ej tillämpligt 20 (euro/ton) +25% 6 20 (euro/ton) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Fartygsägarnas totala bidrag kommer att uppgå till . 6.2.3 Åtgärder som vidtagits som följd av en interims-/efterhandsutvärdering (lärdom från tidigare erfarenheter) Med hänsyn till den tid som förflutit sedan det gamla avtalet löpte ut (1999), förhandlingarna och de stora förändringar som skett i förhandlingsstrategin och områdets stora betydelse, har det inte ansetts relevant att göra en egentlig efterhandsutvärdering av ingåendet av det nya partnerskapsavtalet. Trots detta har det vid förhandlingsförberedelserna tagits hänsyn till resultaten och uppgifterna från det gamla avtalet (beståndens tillstånd, vetenskapliga rekommendationer, strukturen i EU:s och flottor, regionala problem osv.). För att komplettera dessa uppgifter har det inom ramen för förhandsutvärderingen inhämtats uppgifter baserade på nuvarande verksamhet i vatten. När det gäller åtgärder för bevarande och förvaltning av bestånd bekräftar flera vetenskapliga uppgifter att de vattenlevande resurser som ingår i det nya avtalet inte överutnyttjas utan kan klara av det tryck som fiskeansträngningen enligt det nya avtalet innebär. Enligt experternas utvärdering är beståndens tillstånd så gott att det medger en ökning av fiskeansträngningen enligt följande: En kvot på för pelagiskt industrifiske, en flotta på 22 fartyg för demersalt fiske, cirka 25 fartyg för småskaligt fiske som fiskar efter små pelagiska arter i norra delen, 20 fartyg för småskaligt fiske i södra delen, en flotta på cirka 30-35 fartyg för småskaligt fiske med bottenlångrev och 32 spöfiskefartyg. 6.2.4 Villkor för och tidsintervall mellan framtida utvärderingar Innan protokollet förnyas skall det göras en efterhandsutvärdering av hela tillämpningsperioden (2006/2010) för att mäta resultatindikatorerna (fångster och fångstvärde) samt effekterna (antalet nya och bibehållna arbetstillfällen, förhållandet mellan kostnaden för protokollet och fångsternas värde). De indikatorer som anges i punkt 5.3 kommer att användas för efterhandsutvärderingen.