rfr · GT0WRFR7 · 2006-01-01 00:00:00 — Om fattar ett sådant beslut synes man inom de flesta polismyndigheter utgå från att denna information kommer respektive myndighet till handa på samma sätt som annan operativ information gör , nämligen genom ett s.k. kryptofax. Några av de tillfrågade polismyndigheterna har emellertid uppgett att de inte känner till hur ett sådant meddelande skall nå dem. Föra att det inte skall råda någon oklarhet hos polismyndigheterna om hur ett sådant beslut skall komma myndigheterna till del bör det klarläggas hur myndigheterna skall nås av ett sådant beslut. En av , samt uppgifter enligt överenskommelsen om bestämmande av skyddsnivåer är skyldigheten att rapportera till om man finner något som har betydelse för bestämmande av skyddsnivån. Inom sjöfartsinspektionen har man inte några särskilda rutiner för denna rapportering, utan man anser att det är upp till var och en som har någon information att vidarebefordra denna till . All information som inspektionen nås av vidarebefordras emellertid alltid av sjösäkerhetsdirektören, biträdande sjösäkerhetsdirektör eller ISPS-ansvarig handläggare till . Om finner något som bör rapporteras ansvarar tullens rikssambandscentral i för kontakten med . Några separata skriftliga rutiner för hur detta skall gå till utöver den information som finns på tullens intranät finns inte. SLUTSATSER OCH KOMMENTARER 2005/06:RFR7 har inte heller några särskilt framtagna skriftliga rutiner för vidarebefordran av denna typ av information inom den egna myndigheten. Mot bakgrund av att det får anses vara av stor vikt att vidarebefordran av detta slag av information fungerar och kommer ansvarig till del bör frågan om särskilda rutiner för vidarebefordran inom respektive myndighet eventuellt undersökas närmare. Ett beslut om skyddsnivå för enskilda fartyg och hamnanläggningar kan beröra utländska fartyg. Av överenskommelsen mellan parterna framgår att det bör finnas en rutin för att informera i dessa fall och att ansvaret för att ta fram denna rutin ligger på . Enligt de uppgifter som inhämtats har några sådana rutiner ännu inte tagits fram. Sådana bör naturligtvis också tas fram. Framför allt inom hamnar och rederinäring men även på vissa håll inom polismyndigheterna har man gett uttryck för att man inte känner till hur man skall få del av ett beslut om ändring av skyddsnivån eller vem man skall kontakta eller vem som är ansvarig i en situation med förhöjd skyddsnivå. Det har i enstaka fall förekommit problem med att få fram vilken enhet inom polisen som utsetts att vara ansvarig för sjöfartsskyddsfrågan. I flera fall har ännu inte någon inom en polismyndighet formellt utsetts som ansvarig. Från tullen har framförts att man vid sina kontakter med företrädare för övriga aktörer fått uppfattningen att övriga aktörer tror att tullen har fler och större funktioner än vad som i realiteten är fallet. Sammantaget råder på olika håll en stor osäkerhet. Även om man beaktar att regelverket är nytt och endast har varit i kraft under verkar behovet av samordning och samarbete mellan berörda aktörer inte ha uppmärksammats och beaktats i tillräcklig omfattning, Inom pågår ett arbete med att ta fram skriftliga rutiner för bl.a. de informationsvägar som vissa av aktörerna säger sig sakna kunskap om. Dessa rutiner utgör ett viktigt steg på vägen när det gäller att komma till rätta med den brist på information och kunskap som flera företrädare har gett uttryck för. Inspektionens kommande rutiner omfattar i huvudsak informationsvägar på central nivå. Rutiner för hur informationsvägarna på regional eller lokal nivå skall fungera bör också finnas. De föreskrifter som är i full gång med att ta fram utgör ytterligare ett viktigt steg på vägen. Var och en som har ett ansvar för en fråga om sjöfartsskydd skall inte behöva känna den minsta osäkerhet om hur man skall få del av information eller vem man skall vända sig till i en situation med förhöjd skyddsnivå. Om denna höjs beror detta på att man efter en hotbildsanalys eller av annan anledning bedömt att det föreligger en ökad risk för något slag av hot. I en sådan uppkommen situation får läget givetvis anses allvarligt, och det är då naturligtvis angeläget att berörda myndigheter och övriga aktörer är väl insatta i vad som gäller, vem som ansvarar för vad och hur man skall agera. 2005/06:RFR7 SLUTSATSER OCH KOMMENTARER Ökad tydlighet efterfrågas när det gäller vidarebefordran av information från till berörda hamnanläggningar och När det gäller vidarebefordran av information om förhöjd skyddsnivå ombord på ett ankommande fartyg till hamnanläggningarna finns det ännu inte några beskrivningar eller rutiner framtagna för om och i så fall hur kontakterna mellan myndigheten och hamnanläggningarnas säkerhetsorganisation skall gå till. I ett fall, som redogjorts för, har det inträffat att ett ankommande fartyg, som beslutat om förhöjd skyddsnivå ombord, anlöpt en hamn utan att denna i förväg fått information om detta. Om detta misstag berodde på avsaknad av rutiner för informationsöverföring eller andra orsaker har inte gått att få närmare klarhet i. Mellan och finns det inte heller några särskilt framtagna rutiner för hur information om förhöjd skyddsnivå ombord på ett fartyg skall nå tullen. Från har man uppgett att man utgår från att tullen får sådan information från via tullens rikssambandscentral. På nu redovisade områden bör det finas något slag av rutiner, beskrivningar eller annat som tydligt utvisar hur kommunikationsvägarna är avsedda att fungera. Riktlinjer på detaljnivå efterfrågas Inom framför allt hamnar, men även inom rederinäringen, har man gett uttryck för att man saknar föreskrifter eller riktlinjer på detaljnivå, för t.ex. vilka fysiska säkerhetsarrangemang som krävs för att en hamnanläggning eller ett fartyg skall anses uppfylla kraven i ISPS-koden. Mot bakgrund av att hamnarna i vårt land men även i andra länder synes ha vidtagit så vitt skilda åtgärder för att uppfylla de olika funktionskraven är det förståeligt att man efterlyser denna typ av riktlinjer. Den handbok som man håller på att ta fram inom sjöfartsinspektionen för inspektionens inspektörer bör också kunna tjäna som vägledning för hamnar och fartyg när dessa står inför att avgöra hur man skall uppfylla ett visst krav för att få ett godkännande av sjöfartsinspektionen. Behovet av riktlinjer utöver den kommande handboken går inte att bedöma. Detta behov undersöks lämpligen när handboken funnits tillgänglig . Vid trafikutskottets behandling av proposition 2003/04:106 Sjöfartsskydd ansåg utskottet det vara eftersträvansvärt att tillsynen av det nya regelverket SLUTSATSER OCH KOMMENTARER 2005/06:RFR7 skulle utföras på ett effektivt sätt och med minsta möjliga olägenhet för rederierna och hamnanläggningarna.95 Tillsynsverksamheten från sjöfartsinspektionens sida har pågått under en relativt begränsad tid, och några indikationer på att denna verksamhet inte skulle ha utförts på det sätt som trafikutskottet gett uttryck för har inte framkommit. Någon ytterligare undersökning av inspektionens tillsynsverksamhet har därför inte gjorts. Tillträdet till hamnanläggningarna har begränsats både för allmänheten och sjöfolket Genom de nya bestämmelserna har tillträdet till hamnanläggningarna begränsats på olika sätt. Att tillträdet begränsats för allmänheten får anses vara en naturlig och avsedd följd om man ser till syftet med de nya reglerna. Att tillträdet i vissa fall även begränsats för sjöfolket torde däremot för de flesta anses utgöra en oönskad effekt, särskilt mot bakgrund av den reglering som finns i både konventioner och i EG-förordningen om sjöfartsskydd.96 Det skall dessutom finnas rutiner i ett fartygs respektive en hamnanläggnings skyddsplaner för hur besättningen skall kunna gå ut och in ur en hamnanläggning. Innan sjöfartsinspektionen har godkänt en skyddsplan har man från inspektionens sida krävt att planen skall omfatta beskrivningar över hur personkontroll sker vid passage till och från hamnanläggningar. Incidenterna i förekom främst i samband med att reglerna trädde i kraft. Några senare rapporter om inträffade problem med tillträdesbegränsningarna i de svenska hamnarna har inte påträffats. När det gäller sjöfolkets tillträde till hamnanläggningar utomlands, och då framför allt i , synes situationen emellertid se något annorlunda ut. Från flera håll har framkommit uppgifter om att det har blivit mycket svårare för besättningen att gå i land. Till detta kommer att reglerna för visum till har ändrats och blivit krångligare för den enskilde sjömannen. Uppföljningsuppdraget omfattar emellertid endast svenska förhållanden, varför någon uppföljning av de incidenter som påstås ha inträffat utomlands inte har gjorts. För den intresserade i denna fråga hänvisas till den undersökning som gjorts av Internationella transportfederationen (ITP) och som redovisas i rapporten Access denied implementing the ISPS Code. 2003/04:TU13 s. 1011. 96Se punkterna 10 och 11 i förordet till . 2005/06:RFR7 SLUTSATSER OCH KOMMENTARER Det finns inga indikationer på att balansen mellan de olika transportslagen har rubbats Vid de samtal och intervjuer som gjorts med företrädare för de olika aktörerna har det inte framkommit några indikationer på att de nya reglerna skulle ha rubbat balansen eller snedvridit konkurrensen mellan de olika transportslagen i någon nämnvärd utsträckning. Några av aktörerna har emellertid framhållit att det kan finnas en risk för konkurrensnackdelar för de svenska hamnarna, eftersom man bedömer att de svenska hamnarna överlag har lagt ned mycket större kostnader på sjöfartsskyddet än de utländska hamnarna har gjort. Några av de tillfrågade har också pekat på risken för att gods inom landet eventuellt kan komma att styras om från hamnar med en synlig sjöfartsskyddsavgift till hamnar utan en sådan avgift. Från Hamnar har pekats på möjligheten att i stället för att låta godset skeppas via en svensk hamn låta godset ta landvägen över vidare till en europeisk hamn. Om denna möjlighet har utnyttjats och i så fall i vilken omfattning finns det inga uppgifter om. Eftersom det inte framkommit några starkare indikationer på att de nya reglerna skulle ha rubbat balansen mellan de olika transportslagen, har denna fråga inte utretts närmare.97 97 Hamnar redovisar tillbaka uppgifter om trafik i organisationens medlemsföretag. Den senaste rapporten utvisar att godshanteringen i medlemsföretagen ökade jämfört med . Vidare har () i en nyligen publicerad rapport (Rapport 2005:9) redovisat prognoser för transporternas utveckling . Sjöfartens andel av transportarbetet () beräknas enligt rapporten minska från till . Inte i någon av nu nämnda rapporter har sjöfartsskyddets betydelse för utvecklingen respektive prognosen särskilt undersökts. Personlig kommunikation (meddelad genom post eller vid samtal) ; , riskmanager och bl.a. ansvarig för sjöfartsskydd samt , hamnkapten (); , direktör hamn; , hamnchef ; , kontroll- och brottsutredningschef, sjöövervakningsavdelningen, , verksjurist, verkssekretariatet, samt , sjöövervakningsavdelningen med placering på rikskriminalen i i län; , enhetschef vid rättsenheten Norsk Sjöoffisersforbund, ; , avdelningschef ; , departementssekreterare vid transportpolitiska enheten, , rättssakkunnig vid rättssekretariatet samt Per , rättssekretariatet ; , ansvarig för Schengen och gränskontrollutbildning i ; , polisintendent och chef för rättsenheten, , polisinspektör, samt , rättsenheten i ; , rättschef i län; , förvaltningsavdelningen i ; , polisinspektör i ; , chef för , , Länspolismästarens stab, , utlänningsroteln, samt , kommissarie, länskriminalavdelningen i i ; , biträdande avdelningschef vid , samt , som bl.a. är ansvarig för frågor om säkerhet i , , länsplanerare och ansvarig för sjöfartsskyddsfrågor i ; , polisinspektör vid Staben i ; , biträdande länspolismästare i ; , stabschef, länsordningspolisen i ; , operativ chef 2005/06:RFR7 REFERENSER ; , koordinator och bl.a. ansvarig för frågor om sjöfartsskydd, ; Per Jarring, ansvarig för enheten Insats och beredskap sjöfolk, , ombudsman och ansvarig för arbetsmiljöfrågor ; Per , ställföreträdande sjösäkerhetsdirektör, , hamnskyddsinspektör, , överinspektör vid samt , controller ; , ansvarig för bl.a. sjöfartsskydd ; , förste vice ordförande, , tredje vice ordförande samt , hamnombudsman Maritimt underrättelsecenter (MUC), ; , , , verkställande direktör Hamnar; , ansvarig för miljö och säkerhet Kommuner och Landsting, , ansvarig för IT och kommunikationer, samt , ansvarig för kommunaltekniska frågor , , ansvarig för bl.a. sjösäkerhet ; , verkställande direktör Transportfackens (); , projektledare ; , nationell specialist och ansvarig för frågor om sjöfartsskydd ; , verkställande direktör, , arbetsledare för , , väktare, Högestad ; , verkställande direktör 2002/03:124 Sjöfartsskydd 2003/04: 58 Sekretess inom den civila sjöfarten 2003/04:167 Inspektioner inom sjöfartsskyddet 2003/04:106 Sjöfartsskydd 2004/05:156 Åtgärder inom sjöfartsskyddet, m.m. REFERENSER 2005/06:RFR7 2003/04:TU3 Sjöfartsskydd 2003/04:TU7 Sekretess inom den civila sjöfarten 2003/04:TU13 Sjöfartsskydd 2004/05:TU3 Inspektioner inom sjöfartsskyddet 2005/06:TU2 Åtgärder inom sjöfartsskyddet, m.m. SOU 2005:11 Välfärdsverksamhet för Sjömän SOU 2005:70 Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning Ds 2003:40 Sjöfartsskydd Fråga 2004/05:1448 av () till statsrådet om inhägnade hamnar 2005/06:61 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Utkik Lookout nr 3 2004 Rapporten denied Implementing the ISPS Code från Internationella () Rapporten i Nätet Den svenska hamnen och ISPS-koden, , , Campus , 2005/06:RFR7 REFERENSER Deltagande i Sjöfartens arbetsmiljönämnds konferens Den moderne sjömannens vardag i inkl. följande föredragshållare: , överinspektör vid tillsynsenheten , avdelningschef i Norsk Sjöoffisersforbund , säkerhetsassistent hos , direktör vid beslutade att låta genomföra en uppföljning av det nya systemet för sjöfartsskydd samt att detta uppdrag skulle lämnas till (). Utskottet anförde följande när det gäller det utredningsuppdrag som lämnades till . Det kan konstateras att det nya regelverket innebär en rad effekter för rederier och hamnanläggningar, däribland kostnader för utbildning, framtagande av skyddsplaner, anläggningar för fysiskt skydd samt tillsyn. Nära 300 hamnanläggningar och 200 fartyg har av godkända skyddsplaner. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att systemet för sjöfartsskydd såsom det utformats och tillämpas i följs upp och utvärderas. Det är ett system som i många avseenden får anses ingripande för en rad intressenter såsom staten och dess myndigheter, många kommuner, företagen och de anställda i sjöfartssektorn samt godstransportköpare och passagerare inom sjöfarten. Från vissa delar inom sjöfartsnäringen uttrycktes farhågor inför den då förestående omställningen. finns indikationer på att alla delar i systemet ännu inte är i full funktion med en balanserad skyddsnivå mellan olika delar i transportkedjan. Till detta kommer frågor om skillnader i kostnadsansvar mellan olika länder kan ha påverkat handelsflödet och godsströmmarna. I detta sammanhang kan också nämnas att de svenska hamnarna är olika så vitt gäller bl.a. storlek, ägarförhållande, organisation, verksamhet och geografiska förutsättningar. Utskottet anser mot denna bakgrund att ett uppdrag bör lämnas till () att genomföra ett uppföljnings- och utredningsarbete av systemet för sjöfartsskydd. Studien bör gå ut på att kartlägga hur genomförandet fortlöper samt i vilken utsträckning som enhetliga, tillräckliga och tydliga riktlinjer utfärdats och tillämpas. En belysning av de frågor som uppmärksammats i samband med riksdagsbehandlingen är vidare angelägna. I detta sammanhang är det också av vikt med en översyn av om huruvida systemet för sjöfartsskydd har rubbat balansen mellan de olika transportslagens förutsättningar. Ett inslag bör också vara att göra en utblick över hur systemet för sjöfartsskydd har genomförts i några av konkurrentländer inom sjötransportsektorn. Enligt vad utskottet har erfarit finns det exempel på att utländska hamnar är en integrerad del av den kommunala förvaltningen. Av speciellt intresse är därför en kartläggning av hur sjöfartsskyddet finansieras i de med svenska hamnar konkurrerande utländska hamnarna. Betydelsefullt är också en uppföljning av hur de olika regelverken nationella och lokala är koordinerade men också hur samordningen mellan de berörda myndigheterna på central och lokal nivå är organiserad och fungerar. Vidare bör frågan om huruvida allmänhetens tillträde till hamnanläggningarna har försämrats genom systemet för sjöfartsskydd belysas. Studien genomförs lämpligen genom intervjuer med företrädare för de olika intressentgrupperna, som på så sätt kan informera om sina hittillsvarande erfarenheter. Ett brett angreppssätt är viktigt för att man härigenom skall kunna fånga upp problem eller oklarheter som inte har framkommit tidigare på ett samlat sätt. Resultatet av arbetet bör vara färdigställt . Till ansvarig för sjöfartsskyddsfrågorna inom länspolismyndigheten bedriver utredningsverksamhet på uppdrag av bl.a. utskotten. Ett av de uppdrag utredningstjänsten fått in är från trafikutskottet och avser uppföljning av de nya reglerna om sjöfartsskydd, som trädde i kraft och enligt vilka polisen har ett ansvar för bl.a. sättande av skyddsnivåer. Polisen har också ett ansvar för förordnande av den nya kategori av kontrollanter som införts i den nya lagstiftningen [se 16 § sjöfartsskyddslagen (2004:487)]. Jag skulle vilja be Er om hjälp med att få svar på följande frågor, vilka samtliga gäller förhållanden på länsnivå. 1.Vem/vilka inom länspolismyndigheten ansvarar hos Er för frågorna om sjöfartsskydd (lagen (2004:487) om sjöfartsskydd)? Namn och tel nr till ansvarig? Hur är ansvarsfrågan formellt reglerad, om den är det? 2.Vilka rutiner och praktisk hantering vid Er länsmyndighet gäller i följande fall: -När beslutar om förhöjd skyddsnivå, hur får länspolismyndigheten del av ett sådant beslut och har ni rutiner för vidarerapportering från er till någon eller några andra myndigheter/hamnar/fartyg eller annat? -När Region i från ett ankommande fartyg får uppgift om att fartyget har höjt skyddsnivån ombord; hur får länspolismyndigheten del av sådan information om det fartyg som anmält höjd nivå ankommer till en hamn inom myndighetens verksamhetsområde? Har Ni rutiner för vidarebefordran av ett sådant meddelande? 3.Pågår något arbete/förberedelser/utbildning inom länspolismyndigheten som gäller förordnande av särskilda sjöfartsskyddskontrollanter (se 16 § sjöfartsskyddslagen)? (Arbete med föreskrifter på området pågår hos RKP.) 4.Har Ni några övriga synpunkter/kommentarer som gäller den nya regleringen vore jag mycket tacksam för dessa! Har Ni några frågor om detta går det bra att höra av sig till mig per telefon eller e-post. BILAGA 2 2005/06:RFR7 Jag vore tacksam för Era svar och ! Tack på förhand för Er medverkan! Ni får gärna lämna Era svar/synpunkter per telefon om det skulle passa Er bättre! 100 12 Tel: 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld 2004/05:RFR2 NÄRINGSUTSKOTTET Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk 2004/05:RFR4 SKATTEUTSKOTTET offentliga seminarium om skattekonkurrensen 2005/06:RFR1 JUSTITIEUTSKOTTET Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd 2005/06:RFR2 JUSTITIEUTSKOTTET Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn 2005/06:RFR3 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppföljning Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av 2005/06:RFR5 KULTURUTSKOTTET Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser 2005/06:RFR6 UTRIKESUTSKOTTET uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet