eunbil · GT0N1256 · 2006-05-12 00:00:00 — fr) 11704/05 från: , direktör, för Europeiska kommissionens generalsekreterare mottagen den: till: , generalsekreterare/hög representant : Meddelande från kommissionen till och rådet Europeisk indikator för språkkunskaper För delegationerna bifogas kommissionens dokument - KOM(2005) 356 slutlig. Bilaga: KOM(2005) 356 slutlig EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION den KOM(2005) 356 slutlig Europeisk indikator för språkkunskaper 1 Flerspråkighet i det europeiska samhället Europeiska unionen som byggts upp kring fri rörlighet för dess medborgare, kapital, varor och tjänster, är nu hemvist för 450 miljoner människor med skiftande etnisk, kulturell och språklig bakgrund. Betydelsen av att uppmuntra samhälle och individer i Europeiska unionen till flerspråkighet togs upp i kommissionens meddelande "Främjande av språkinlärning och språklig mångfald": En handlingsplan . Förmågan att förstå och kommunicera på ett annat språk än modersmålet är en grundläggande färdighet som alla europeiska medborgare behöver. Den vidare utvecklingen av kunskaper i främmande språk är viktig när det gäller att uppmuntra till rörlighet inom unionen , vilket kommer att bidra till skapandet av en sann europeisk arbetsmarknad, genom att medborgarna ges möjlighet att fullt ut dra fördel av friheten att arbeta eller studera i en annan medlemsstat. Vidare kommer en arbetskraft med konkreta språkkunskaper och interkulturell kompetens att göra det lättare för europeiska företag att effektivt konkurrera på den globala marknadsplatsen. Att lära sig och att tala andra språk stimulerar oss till att bli öppnare gentemot andra, deras kulturer och synsätt. Dessutom förbättras de allmänna kognitiva färdigheterna och kunskaperna i modersmålet stärks, inklusive läs- och skrivkunnigheten. Det räcker alltså inte med att lära sig ett lingua . Kommissionens målsättning är ett verkligt flerspråkigt europeiskt samhälle: Ett samhälle i vilket andelen flerspråkiga människor ständigt ökar tills varje medborgare har praktiska kunskaper i åtminstone två språk utöver det egna modersmålet. Vid Europeiska rådets möte i satte stats- och regeringscheferna upp målet att göra sina utbildningssystem till kvalitetsreferens för hela världen och efterlyste "ytterligare insatser. för att förbättra basfärdigheterna, särskilt genom att barn från mycket låg ålder får undervisning i minst två främmande språk ". Vidare uppmanade de till inrättandet av "en europeisk indikator för språkkunskaper ." Bakgrunden till detta beslut är bristen på uppgifter om EU-medborgarnas faktiska språkkunskaper och behovet av pålitliga system för att mäta framsteg i förhållande till det nya målet. 2 Bristerna i tillgängliga uppgifter De uppgifter som finns tillgängliga är begränsade till a) inmatningsuppgifter, såsom information om språkundervisning i skolan och b) resultat från opinionsundersökningar. Uppgifterna från skolan visar till exempel att andelen elever på låg- och mellanstadiet som lär sig ett främmande språk ökar, att språkutbudet vid undervisning i alla åldrar är mycket snävt, och att den språkliga mångfalden minskar; det finns en ökande tendens att "undervisning i främmande språk" helt enkelt kommit att betyda "lära sig engelska". Det genomsnittliga antal språk som eleverna lär sig på högstadiet och gymnasiet är långt ifrån det mål med två främmande språk från tidig ålder som fastställdes vid i , vilket framgår av tabellen nedan: Dessa inmatningsuppgifter, även om de är värdefulla, ger inte någon fullständig bild av språkundervisningen. Det finns till exempel inga uppgifter om elevernas kommunikativa förmåga. Undersökningen av vuxenutbildningen, som utvecklas av och som ska genomföras av länderna , kommer att innehålla en modul där uppgiftslämnarna själva uppger sina språkkunskaper enligt skalorna i de gemensamma europeiska referensramarna för språk. Undersökningen kommer att göras . Den kommer att lämna värdefulla kontextuella uppgifter om medborgarnas bedömningar av sina egna språkkunskaper. Den kommer emellertid inte att ge någon objektiv bedömning av språkkunskaperna. Fram till det att dessa uppgifter blir tillgängliga, är den enda information om kunskaper i främmande språk som vi har Eurobarometers opinionsundersökningar där uppgiftslämnarna ombads bedöma sina egna kunskaper, vilket gör dem mindre tillförlitliga. Uppgifter från de vanliga Eurobarometrarna för vilka det gjordes fältarbete 2001 ger till exempel följande bild. Uppgifterna verkar tyda på att det finns en "språkklyfta", på så sätt att färdigheterna är ojämnt fördelade mellan länderna, vilket kan vara ett tecken på att samhället i olika medlemsstater tillmäter språkinlärningen olika vikt. Detta trots att inlärning av ett främmande språk redan nu finns på schemat i alla medlemsstater och att en stor insats görs av myndigheter, lärare och elever i alla länder . Detta verkar tyda på att om man vill minska denna språkklyfta, måste inte bara fler språk läras in utan de måste också läras in mer effektivt. Det återstår därför en hel del att göra innan alla medborgare har de språkliga och interkulturella kunskaper som krävs för att kunna dra fördel av medborgarskapet i Europeiska unionen och innan medlemsstaterna har infört undervisning i minst två främmande språk från mycket tidig ålder, som deras stats- och regeringschefer begärt. 3 Behov av mer tillförlitliga uppgifter Framsteg i förhållande till detta mål kan bara mätas genom användning av tillförlitliga uppgifter om resultaten av språkundervisning och språkinlärning och dessa uppgifter måste baseras på objektiva språkfärdighetstester. Analysen av dessa uppgifter bör underlätta en mer produktiv jämförelse av språkpolitik och språkinlärningsmetoder mellan medlemsstaterna så att man kan kartlägga och dela med sig av de bästa metoderna. Vid europeiska rådets möte i uppmanade stats- och regeringscheferna till inrättandet av en Europeisk indikator för språkkunskaper. En sådan indikator kommer att vara en viktig metodisk framgång, som kommer att göra tillförlitliga uppgifter tillgängliga för beslutsfattare, lärare och språkstuderande. Det slutliga målet är att förse medlemsstaterna med faktauppgifter, som de kan basera sina förändringar av metoderna för språkundervisning och språkinlärning på. Denna indikator ska också ses mot bakgrund av den uppsättning indikatorer som medlemsstaterna har enats om att utveckla inom ramen för "Utbildning 2010"-programmet. Handlingsplanen "Främjande av språkinlärning och språklig mångfald" ger kommissionen i uppgift att utveckla en sådan indikator. Kommissionen håller nu på att utarbeta indikatorn tillsammans med medlemsstaternas företrädare, dvs. expertgrupperna för språk, indikatorer och benchmarking, med vilka kommissionen har haft ingående diskussioner när det gäller vilka principer som ska ligga till grund för indikatorn. Vi är nu på ett stadium när ett antal val måste göras rörande indikatorns övergripande parametrar, vilket tillvägagångssätt som ska tillämpas på den första fasen i insamlandet av uppgifter, liksom hur ledningsarbetet ska utformas. Kommissionens förslag till tillvägagångssätt återfinns nedan. Syftet med indikatorn är att mäta övergripande språkkunskaper i alla medlemsstater. Indikatorn måste ha en hög grad av exakthet och tillförlitlighet och kommer då att kunna godkännas politiskt. I linje med andra liknande internationella indikatorer, ska uppgifterna samlas in med jämna mellanrum, t.ex. . Eftersom det inte finns någon standardiserad enkät för språkkunskaper i EU, föreslås det att man ska hörsamma uppmaningen vid i att "förbättra basfärdigheterna, särskilt genom att barn från mycket låg ålder får undervisning i minst två främmande språk" och genom att ett urval elever i olika skolor i alla medlemsstater får göra särskilt utarbetade språkfärdighetstest. Vid utarbetandet av testen kommer man att ta hänsyn till relevanta projekt som tidigare fått bidrag av kommissionen, så att resurserna på så sätt kan användas optimalt. Denna metod täcker inte alla typer av språkfärdighet hos den vuxna befolkningen som helhet, men metodiska svårigheter liksom tungroddhet och kostnader för genomförandet av sådana test hos den vuxna befolkningen, gör att man på nuvarande stadium måste avstå från det. Mot bakgrund av uppmaningen från Europeiska rådets möte i att "förbättra basfärdigheterna, särskilt genom att barn från mycket låg ålder får undervisning i minst två främmande språk", är det lämpligt att uppgifter till indikatorn samlas in från elever som är i slutet av sin obligatoriska skolgång, då ju alla grundläggande inlärningsmål ska ha uppnåtts. Vid vilken ålder man slutar skolan varierar mycket inom unionen. Vid andra internationella indikatorer och tester (såsom PISA-undersökningen), brukar man i allmänhet använda sig av 15-åringar. Kommissionen anser att detta är ett lämpligt val även för denna indikator. Man föreslår alltså att de uppgifter som samlas in ska gälla femtonåriga elever. Indikatorn ska spegla de utvalda elevernas språkfärdighet på var och en av de sex nivåerna enligt skalorna i de gemensamma europeiska referensramarna för språk () . Detta mätinstrument har redan godkänts och används av ett flertal medlemsstater när det gäller deras egna målsättningar på detta område. Enligt önskemålen vid i , ska indikatorn mäta språkfärdigheten i minst två andra språk än modersmålet. I princip ska indikatorn mäta färdigheter i alla huvudsakliga första eller andra främmande språk i utbildningssystemen. Kommissionen föreslår att i den första omgången ska man av praktiska skäl testa språkkunskaperna i de fem språk som är de viktigaste undervisningsspråken i unionen som helhet (dvs. engelska, franska, tyska, spanska och italienska ). Erfarenheterna från den första testomgången kommer att göra det möjligt att testa fler språk i senare omgångar. Indikatorn ska mäta fyra typer av språkfärdighet: Läsförståelse, hörförståelse, muntlig och skriftlig språkfärdighet. Av praktiska skäl kanske man inte kommer att kunna testa muntlig språkfärdighet i den första omgången. I så fall kommer erfarenheterna från den första testomgången att göra det möjligt att testa alla fyra typerna av språkfärdighet i senare omgångar. Det är viktigt för medlemsstaterna att kunna sätta in uppgifterna i indikatorn i sitt sammanhang. Språkkunskaper påverkas ofta av faktorer utanför utbildningssystemet (som t.ex. språk på TV och i hemmet) liksom faktorer inom systemet (som t.ex. lärarens erfarenhet, sammanlagt antal undervisningstimmar, etc.). Testerna ska därför kompletteras med frågeformulär till lärare och elever så att man får mer information om omständigheterna. Kommissionen är angelägen om att fullgöra sina uppgifter enligt Europeiska rådets mandat. Det står också klart att indikatorn kommer att bli viktig för medlemsstaterna, eftersom den kommer att bli en rik källa till ny information, som kan bilda underlag för beslut om politik och praxis när det gäller språkundervisning och möjliggöra ett utbyte av bästa metoder. Medlemsstaterna har också en rik erfarenhet av att utveckla internationella indikatorer, något som till fullo bör utnyttjas. Kommissionen anser därför att medlemsstaterna bör engagera sig helhjärtat i utvecklingen och införandet av indikatorn. När det gäller den centrala koordinationen av förfarandet liksom den centrala analysen av det material som tillhandahålls, kommer dessa att skötas av kommissionen med externt stöd genom en upphandling enligt sedvanligt förfarande. Kommissionen kommer emellertid att behöva stöd och råd från medlemsstaterna vid förberedelserna av upphandlingen och övervakningen av det påföljande avtalet, vid beslut om lämpligt tillvägagångssätt vid handhavandet av testerna i medlemsstaterna samt vid det allmänna införandet av indikatorn. Det kommer att behövas en struktur av personer som fått i uppdrag av sina medlemsstater att ge kommissionen råd i politiska och tekniska angelägenheter och rapportera om hur införandet av indikatorn framskrider i deras medlemsstat. De nuvarande expertgrupperna har inte det mandat som krävs, och inte heller de nödvändiga tekniska kunskaperna i språktestning eller utveckling av indikatorer för att kunna göra detta. 9 Den rådgivande kommittén för den europeiska indikatorn för språkkunskaper Kommissionen föreslår därför att man inrättar en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna (), vars uppgifter ska vara att ge kommissionen råd om specifikationen av upphandlingen av utarbetandet av testinstrument och kriterier för urvalet av anbudsgivare, ge kommissionen råd vid bedömningen av avtalspartens arbete, lämna råd om lämpliga arrangemang, standarder och tekniska protokoll vid insamling av uppgifter i medlemsstaterna, säkerställa framsteg vid införandet av indikatorn i medlemsstaterna, och De praktiska åtgärder som krävs för insamlingen av uppgifter kommer att vidtas av medlemsstaterna (eller av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna såsom statistikbyråerna), inom ramen för de protokoll och standarder som kommissionen fastställt efter anvisningar från rådgivande kommittén. Åtgärderna kommer att omfatta bl.a. följande: Organisation av de utvalda institutionernas deltagande. Distribution av testmaterialet till skrivvakter och praktiska arrangemang inför testtillfällena. Insamling av svaren och arrangemang för rättning av dem enligt de centrala standarderna. Inlämnande av resultaten till den centrala koordinatorn. Kommissionen kommer därför att inrätta den rådgivande kommittén när rådet har godkänt det tillvägagångssätt som anges här och kommer att uppmana medlemsstaterna att nominera en företrädare till kommittén. En uppskattning av centrala kostnader har gjorts (grundad på de centrala kostnaderna för PISA-undersökningen). Följaktligen har lämpliga resurser tilldelats inom 2005 års budgetar för Sokrates- och . Motsvarande belopp kommer att ställas till förfogande 2006, men ska kostnaderna enligt kommissionens förslag täckas av det nya programmet inom området för livslångt lärande. När det gäller uppskattningar av vilka resurser från medlemsstaterna som behövs, kommer dessa att bero på vilka metoder som slutligen väljs efter samråd med medlemsstaternas företrädare. De funktioner som anges ovan kommer emellertid med nödvändighet att medföra vissa kostnader. Man kan få en uppfattning om dessa genom att titta på de relevanta nationella budgetarna för PISA-undersökningen. Kommissionen har för avsikt att kalla till det första mötet i den rådgivande kommittén för den europeiska språkindikatorn , offentliggöra upphandlingen av den centrala samordningen av indikatorn samt organisera en första pilotverksamhet för att testa de föreslagna testinstrumenten . Den europeiska indikatorn för språkkunskaper har ett värde i sig själv. Den kommer att ge oss mer upplysningar om de unga européernas språkkunskaper än vi har eller kan ta reda på på annat sätt. Men indikatorn är en symbol för något mera. När man vid europeiska rådets möte i uppmanade till inrättandet av en Europeisk indikator för språkkunskaper, noterade man också att undervisning i minst två främmande språk från låg ålder är en viktig del av basfärdigheterna - och således en medfödd rättighet för alla europeiska medborgare. På detta sätt underströk också att unionen är hemvist för många kulturer och språk, och att lära sig dessa är en del av vad det innebär att vara europé. Kommissionen uppmanar rådet att ge sitt stöd åt det tillvägagångssätt som skisseras i detta meddelande för införandet av Europeisk indikator för språkkunskaper, så att förberedelsearbetet kan gå vidare i lämplig takt. Rådets stöd krävs före utgången av för att tidsplaneringen ska kunna hållas. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : Indicator of Language Competence - Implementation CADRE ABM / (gestion/établissement du budget par activités) Domaine(s) politique(s) concerné(s) et activité(s) associée(s): 3.1 Lignes budgétaires (lignes opérationnelles et lignes connexes d"assistance technique et administrative (anciennes lignes BA)), y compris leurs intitulés: puis, à partir de 2007, la ligne budgétaire qui correspondra au programme Lifelong Learning dont la proposition de décision a été adoptée par la Commission en juillet 2004. 3.2 Durée de l"action et de l"incidence financière: Laction débutera en 2005 ; elle pourrait avoir un caractère permanent ; elle durera au minimum 3 ans. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant): budgétaire Nature de la dépense Nouvelle Participation AELE Participation pays candidats Rubrique PF 15.02.02.02 NON OUI OUI N° 3 15.03.01.02 CD NON OUI OUI N° 3 4. 4.1.1 Article Récapitulatif des crédits d"engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d"euros (à la 3ème décimale) Nature de la dépense Section n° 2005 2006 2007 2008 2009 2010 et suiv. Total Dépenses opérationnelles Crédits d"engagement (CE) 8.1 a pm pm pm pm pm pm pm Crédits de paiement (CP) b pm pm pm pm pm pm pm Dépenses administratives incluses dans le montant de référence Assistance technique et administrative - (CND) 8.2.4 c - - - - MONTANT TOTAL DE RÉFÉRENCE Crédits d"engagement a+c pm pm pm pm pm pm pm Crédits de paiement b+c pm pm pm pm pm pm pm Dépenses administratives non incluses dans le montant de référence Ressources humaines et dépenses connexes (CND) 8.2.5 d 0,054 0,108 0,108 0,108 0,108 0,108 0,594 Frais administratifs autres que les ressources humaines et coûts connexes, hors montant de référence (CND) 8.2.6 e 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,086 0,516 Total indicatif du coût de l"action TOTAL CE y compris coût des ressources humaines a+c+d+e 0,140 0,194 0,194 0,194 0,194 0,194 1,110 TOTAL CP y compris coût des ressources humaines b+c+d+e 0,140 0,194 0,194 0,194 0,194 0,194 1,110 : La mise sur pied de l"indicateur n"entraînera pas de dépense opérationnelle supplémentaire à charge du budget de l"Union: les dépenses correspondantes seront supportées par les programmes et (puis Lifelong Learning) sans augmentation des dotations globales de ces programmes; de là la mention "pm" reprise ci-dessus. Pour information, la contribution annuelle de ces programmes au financement de l"indicateur devrait être globalement de l"ordre de 2,5 MioEUR. Il n"y aura pas de cofinancement des dépenses centrales impliquées par ce projet (les Etats membres ne prendront en charge que les dépenses, décentralisées, d"administration des enquêtes). 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière ( Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l"accord interinstitutionnel (relatives à l"instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). The appropriations from 2007 are subject to the approval of the next financial programming period. 4.2.3 Incidence financière sur les recettes ( Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière - L"effet sur les recettes est le suivant: 4.2 Ressources humaines FTE (y compris fonctionnaires, personnel temporaire et externe) - voir détail sous le point 8.2.1. Besoins annuels 2005 2006 2007 2008 2009 2010 et suiv. Total des effectifs de ressources humaines 0,5 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 5. Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l"exposé des motifs. La présente section de la fiche financière doit contenir les éléments d"information complémentaires ci-après: 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme L"action vise à court terme l"élaboration de lindicateur européen de compétence linguistique qui a été demandé par le Conseil européen de Barcelone de 2002. Lexistence de ce nouvel indicateur comblera une vide que les états membre ont constaté. 5.2 ajoutée de l"implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d"autres instruments financiers et synergie éventuelle Limplication communautaire permettra la coordination dun travail en commun des États Membre pour la mise en uvre dun projet qui a été demandé par les chefs dÉtat et de Gouvernement. Lapproche proposée à été choisie parce quelle implique un équilibre efficace et performant entre une action décentralisée et hétérogène, et une action complètement centralisée. 5.3 Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) Laction proposée contribuera à lobjectif "Promouvoir la diversité linguistique". Il s"agit de promouvoir la diversité linguistique et lapprentissage des langues par la mise en oeuvre d"une stratégie communautaire et des actions linguistiques dans les programmes d"éducation et de formation, afin d"améliorer quantitativement et qualitativement les connaissances de langues dans l"Union européenne. Les résultats escomptés seront la définition dun nouvel indicateur de compétence en langues et la création de tests de langue et la récolte de données pour alimenter cet indicateur. Les tests seront administrés à un échantillon quantitatif et représentatif dans chaque pays, afin de mesurer son niveau de compétence en langues. Les compétences seront mesurées selon les 6 niveaux établis dans le Cadre Commun de Référence en Langues. Les indicateurs principaux de la réussite de cette action seront : l"existence d"un système UE de tests pour recueillir les données sur les compétences en langues dun échantillon délèves, dans chaque pays; l"existence et la qualité des données ainsi recueillies ; et à travers lanalyse de ces données, des comparaisons des output et de lefficacité des différents systèmes dapprentissage de langues, permettant ainsi au états membres dy apporter les réorientations nécessaires. 5.4 Modalités de mise en uvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la (les) modalité(s) de mise en uvre choisie(s). ( directement par la Commission ( indirectement par délégation à: ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels que visés à l"article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avec mission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) La proposition de la Commission est que la coordination centrale soit assurée par la Commission (et donc que les coûts centraux, notamment les coûts de du Board et les coûts de la création de tests, de la coordination de leur correction, de létablissement des données finales par pays et de lindicateur lui-même soient couverts par le budget communautaire). Les tâches dadministration des tests dans un échantillon dinstitutions dans tous les pays seront assurées par les États membres (et les coûts supportés par eux). Cette fiche financière ne concerne que les coûts à charge du budget communautaire. 6.1 Système de contrôle les procédures appliqués pour les programmes et . Cette proposition répond au constat des Chefs dÉtat et de Gouvernement lors du Conseil européen de Barcelone que lUnion ne possède pas de données fiables sur les compétences linguistiques de ses citoyens et à sa demande relative à létablissement dun Indicateur Européen de Compétences Linguistiques. étude élaborée par un consultant externe a confirmé la non-existence de tests en langues adaptés pour être utilisés pour recueillir les données requises à l"échelle européenne La proposition a été rédigée suite à des discussions détaillées avec le groupe dexperts nationaux en matière de langues et avec le groupe dexperts nationaux en matière d"Indicateurs et Benchmarks. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) Aucune évaluation intermédiaire nexiste à présent. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Les résultats de cette action seront pris en compte et communiqués notamment dans le contexte des futurs rapports sur le processus Éducation et Formation 2010.