urf · GTA5URF4 · 2006-01-01 00:00:00 — åtaganden och ekonomiska intressen Riksdagstryckeriet, , 2006 Riksdagsstyrelsen beslutade att tillsätta en utredare med uppdrag att utvärdera och se över lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. förordnades justitierådet Per Virdesten som utredare för detta uppdrag. Biträdande kammarsekreteraren och juristen i riksdagsförvaltningen har varit experter i utredningen. Sekreterare har varit utredaren vid . Utredningen får härmed överlämna betänkandet Registrering av riksdags- ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen. Uppdraget är därmed slutfört. Förslag till lag om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument.................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ........................ 3 Regelverket för registrering av riksdagsledamöters åtaganden och Lagens huvudsakliga innehåll............................................................ Frågan om obligatorisk registrering................................................... 4 Andra register över åtaganden och ekonomiska intressen.......................... Myndigheter under regeringen .......................................................... 5 Registrering av parlamentsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen: En internationell utblick ............................................................. 6 Ändamålet med registret............................................................................. 7 Uppgifterna i registret................................................................................. Ledamöternas synpunkter på omfattningen av uppgifter i Antalet anmälningar per registerpost................................................. Möjligheter att inhämta information från andra register.................... Överväganden och förslag ................................................................. 8 Frågan om obligatorisk registrering............................................................ 9 Den praktiska hanteringen av registret........................................................ 9.1 Det nuvarande systemet för registrering............................................. 9.2 Ledamöternas synpunkter på registret och registerhanteringen.......... 9.3 Kammarkansliets synpunkter på registerhanteringen......................... 9.4 Överväganden och förslag.................................................................. 10.1 Förslag till lag om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen................................................ 10.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument............................................... 10.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ....................... I betänkandet föreslås en ny ordning för registreringen av uppgifter om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen. registreringen görs obligatorisk för samtliga ledamöter, vissa uppgifter skall registreras genom kammarkansliets försorg, vissa uppgifter skall anmälas till registret av ledamöterna själva, den praktiska hanteringen förenklas och automatiseras i viss utsträckning. Enligt 5 § lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen skall registret ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Den nuvarande lagens 10 § innehåller en uppräkning av vilka uppgifter som skall anmälas av de personer som valt att ansluta sig till registret. Utredningen har undersökt huruvida den nuvarande omfattningen av de uppgifter som skall ingå i registret är ändamålsenlig och lämplig, och därvid även övervägt om andra eller ytterligare uppgifter bör ingå. Bedömningen av vilka uppgifter som skall omfattas av registreringsplikt har gjorts utifrån en avvägning mellan å ena sidan det allmänna intresset av insyn i förekomsten av ledamöters sidointressen och sidouppdrag samt å andra sidan ledamöternas berättigade krav på hänsyn till den personliga integriteten. Dessutom har utredningen undersökt möjligheterna att införa mer automatiska rutiner för att hämta in information från andra register, t.ex. genom kammarkansliets försorg. Utredningen har även undersökt de regler och system för registrering av ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen som finns i parlamenten i de nordiska länderna, , och i samt jämfört vilka uppgifter som är registreringspliktiga enligt dessa regelverk. Utredningen föreslår en ny lag om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen. Enligt lagen skall registret ge en samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Ändamålet med registret är således oförändrat i förhållande till nuvarande lag. Den nya lagen innehåller dock inte en uppräkning av registreringspliktiga uppgifter som den nuvarande lagen har. I stället föreslås en ordning där vissa uppgifter antecknas i registret av kammarkansli. Några av dessa uppgifter föreslås bli överförda till registret genom automatiska rutiner. Vissa uppgifter anmäls till registret av den berörde ledamoten efter en bedömning av ledamoten själv. 2005/06:URF4 SAMMANFATTNING De uppgifter som antecknas i registret genom kammarkansliets försorg inhämtas från andra register hos VPC, och utan medverkan av den berörde ledamoten. På detta sätt registerförs uppgifter om innehav av finansiella instrument inom VPC-systemet (aktier i avstämningsbolag m.m.), innehav av andra delägarrätter i juridiska personer som bl.a. andel i investeringsfond (aktiefond) samt styrelseuppdrag i aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening eller ideell förening med syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen och slutligen revisorsuppdrag i aktiebolag. Utöver de uppgifter som förs in i registret av kammarkansliet, skall varje ledamot till registret anmäla sådana uppgifter om åtaganden och ekonomiska intressen som omfattas av ett befogat allmänt intresse. Det ankommer på varje enskild ledamot att bedöma huruvida en viss uppgift omfattas av ett sådant intresse. Utredningen har övervägt förutsättningarna för att införa ett obligatoriskt register. Utredningen har därvid, med beaktande av å ena sidan det allmänna intresset av insyn i och information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen samt å andra sidan ledamöternas berättigade krav på hänsyn till den personliga integriteten, funnit att registreringen bör vara obligatorisk för samtliga ledamöter. Den praktiska hanteringen av registret Utredningen har gjort en översyn av det nuvarande systemet för anmälan till och hantering av registret, och därvid låtit undersöka registerhanteringen, den information som finns tillgänglig om registret och instruktionerna för anmälan och lämnande av uppgifter till registret. Med utgångspunkt i denna översyn har utredningen övervägt lämpliga förändringar. Utredningen föreslår att bättre information om registret ges till ledamöterna i samband med att de påbörjar sitt uppdrag. Dessutom bör en påminnelse, med information om möjligheten att ändra uppgifter i registret, skickas till ledamöterna två gånger . Den blankett som används vid anmälan av uppgifter till registret bör göras mer överskådlig genom att inte räkna upp olika registreringspliktiga uppgifter. Utredningen föreslår därutöver att en ledamot som tidigare anmält sig till registret, och som efter att ha återvalts inte inkommer med nya uppgifter, bör kunna kvarstå i registret med de tidigare anmälda uppgifterna. Utredningen har följande förslag till lagtext. 1.1 Förslag till lag om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen Härigenom föreskrivs följande. 1 § får med hjälp av automatisk databehandling föra ett register för det ändamål som anges i 3 §. är personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som utförs enligt denna lag. 2 § Vad som i lagen sägs om ledamot gäller även beträffande ersättare för talman eller för statsråd samt annan ersättare som utövar uppdrag som ledamot och som beräknas tjänstgöra i följd. En registrerad har inte rätt att motsätta sig sådan behandling som är tillåten enligt denna lag. 3 § Registret skall ge en samlad information om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Registrering och anmälan av uppgifter 4 § skall i registret anteckna uppgifter om ledamöternas innehav av finansiella instrument som kontoförs hos en central värdepappersförvarare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument, ledamöternas innehav av delägarrätter enligt 48 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229), ledamöternas uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag, handelsbolag, ekonomisk förening eller ideell förening med syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen och ledamöternas uppdrag som revisor i aktiebolag. En central värdepappersförvarare, och får till registret lämna ut uppgifter enligt första stycket. Uppgifterna får lämnas ut genom automatisk databehandling. 5 § Varje riksdagsledamot skall till registret anmäla sådana uppgifter om åtaganden och ekonomiska intressen som enligt ledamotens bedömning omfattas av ett befogat allmänt intresse. Ledamöterna behöver dock inte anmäla sådana uppgifter som antecknas i registret av riksdagsförvaltningen enligt 4 §. 6 § En anmälan om registrering enligt 5 § skall göras skriftligen till kammarkansli. Anmälan skall göras från det att sammanträtt första gången efter ett val eller från den senare tidpunkt då uppdraget som riksdagsledamot påbörjades. Nya uppgifter eller ändringar av uppgifter skall anmälas skriftligen efter det att de uppkommit. 7 § Registret skall innehålla uppgifter om ledamöternas namn, partibeteckning och valkrets samt de uppgifter som antecknats i registret enligt 4 § och anmälts till registret enligt 5 §. 8 § För en ledamot som anmält att det inte förekommer någon uppgift att registrera utöver de uppgifter som registreras enligt 4 § skall registret innehålla en anteckning om det. 9 § Som sökbegrepp får användas endast en ledamots namn. 10 § Uppgifterna om den som lämnar sitt uppdrag skall tas bort ur registret. Vid registrering av förändringar av i registret antecknade förhållanden skall de tidigare uppgifterna tas bort ur registret. 11 § Uppgifter som har tagits bort ur registret skall arkiveras enligt arkivlagen (1990:782). 12 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den 1.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Om behöver uppgifter för övervakningen av att bestämmelserna i lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument följs eller åklagare finner anledning att anta att brott enligt samma lag har begåtts eller finner anledning att anta att en bestämmelse i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument har överträtts, skall den centrala värdepappersförvararen på begäran lämna inspektionen eller åklagaren besked om ett avstämningsregisters innehåll i den omfattning det har anknytning till tillsynen eller överträdelsen. Beskedet skall lämnas utan avgift. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela närmare föreskrifter om hur skyldigheten att lämna sådana besked till inspektionen skall fullgöras. Regeringen får föreskriva att skall ha terminalåtkomst till avstämningsregistren för inhämtande av uppgifter som avses i första stycket och som har anknytning till ett ärende hos inspektionen. Uppgifter som skall anmälas enligt 4 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument får genom automatisk databehandling lämnas ut till det insynsregister som förs enligt 9 § samma Uppgifter som skall antecknas enligt 4 § lagen (0000:000) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen får genom automatisk databehandling lämnas ut till det register som förs enligt 1 § samma lag. Denna lag träder i kraft den 1.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet skall ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.utsökning och indrivning, 3.att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, och 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för 1.fastställande av underlag för samt redovisning, bestämmande, betalning och återbetalning av skatter eller avgifter, 2.utsökning och indrivning, 3.att utgöra underlag för beslut och kontroll av bidrag och andra stöd, 5.tillsyn och kontroll samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, 6.aktualisering och komplettering av uppgifter om fastigheter i andra myndigheters register, och 7.registrering av uppgifter enligt lagen (0000:000) om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft den Utredningens uppdrag har enligt de av riksdagsstyrelsen beslutade direktiven 029-944-05/06 varit att utvärdera och se över lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Utredningsdirektiven finns i bilaga 1. I uppdraget har ingått att undersöka om den nuvarande omfattningen av de uppgifter som skall ingå i registret är ändamålsenlig och lämplig och att undersöka om det är möjligt att införa mer automatiska rutiner för att hämta in uppgifter ur olika register. Dessutom har utredningen haft att överväga bättre och mer lättillgängliga instruktioner för användningen av systemet, och även förutsättningarna för att införa ett obligatoriskt register. I direktiven slås fast att det inte finns någon anledning att ifrågasätta behovet av ett register över riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen. Inom ramen för denna utvärdering och översyn har det därför främst varit fråga om att analysera hur det nuvarande registret fungerar och lämna förslag till hur det kan förbättras. Utredningen har låtit utföra en enkät, vari samtliga riksdagsledamöter tillfrågades om sina åsikter om ändamålet med registret, omfattningen av de uppgifter som registreras och det nuvarande systemet för rapportering av uppgifter till registret. Enkäten besvarades av 146 ledamöter. Frågorna och inkomna svar redovisas i bilaga 2. Under utredningens gång har lägesrapporter lämnats till Ledamotsnära rådet. 3 Regelverket för registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen Frågor om insyn i och registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen har behandlats av i olika sammanhang . Motioner om insyn i politikers privata ekonomiska förhållanden samt etikregler för politiker väcktes under riksmötena /90 och 1990/91. I samband med att dessa motioner avstyrktes uttalade att en rad uppgifter som rör en persons ekonomiska förhållanden var offentliga enligt gällande lagstiftning och att några särbestämmelser för politiska beslutsfattare inte var motiverade (bet. 1989/90:KU12 s. 30) och att det ankom på partierna och ytterst väljarna att tillse att deras företrädare i olika valda församlingar utövar sina uppdrag på ett etiskt acceptabelt sätt (bet. 1990/91:KU1 s. 23). återkom till frågan vid behandlingen av en motion väckt , varvid utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning (bet. 1992/93:KU9 s. 7). Socialdemokraterna anförde i en reservation att register över parlamentsledamöters intressen fanns i ett flertal länder och att syftet med att skapa ett register främst var att klarlägga huruvida en ledamots förmögenhetsförhållanden kan innebära risk för lojalitetskonflikter. Sedan motioner i frågan väckts under /94 behandlade återigen frågan . Det konstaterades att det fanns en bred uppslutning bakom tanken på att vissa uppgifter om ledamots ekonomiska intressen skulle registreras och hållas tillgängliga för allmänheten. Syftet med en sådan registrering borde enligt utskottets mening vara att öppet redovisa de olika bindningar och intressen som kan tänkas påverka det politiska uppdraget. Ett enigt utskott ansåg att med anledning av motionerna skulle uppdra åt att utreda frågan och till redovisa sina överväganden och förslag (bet. 1993/94:KU18 s. 48). En parlamentarisk arbetsgrupp utsågs av talmannen, med uppgift att utifrån beslut arbeta vidare med att utforma ett registreringssystem och därvid analysera och bedöma olika konsekvenser av systemet. Arbetsgruppen, som antog namnet Arbetsgruppen för utredning om registrering av ledamöternas ekonomiska intressen, fick till ordförande ett regeringsråd och skulle vara oförhindrad att även ta upp andra frågor av etiskt slag med anknytning till uppdraget som ledamot. I arbetsgruppen ingick en representant från varje parti utom Socialdemokraterna, som hade två representanter. Uppdraget redovisades till talmannen , varvid ett särskilt yttrande avgavs av ledamoten från . 2005/06:URF4 3 REGELVERKET FÖR REGISTRERING AV RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÅTAGANDEN OCH Arbetsgruppen föreslog att ett system för registrering av ledamöters ekonomiska intressen skulle skapas inom . Sådan registrering skulle vara frivillig och omfatta ledamot, ersättare för statsråd och talman samt ersättare för ledamot, när ersättaren förväntas tjänstgöra minst . Av reglerna för registret skulle framgå att ledamot som väljer att registrera sina ekonomiska intressen är skyldig att i sådant fall uppge samtliga registreringspliktiga intressen, dock utan angivande av belopp eller värden. Vidare ansåg arbetsgruppen att en översyn av systemet borde göras inför utgången av då löpande mandatperiod. Därutöver innehöll arbetsgruppens rapport en redovisning av gällande bestämmelser på området i , och . överlämnade i en skrivelse , arbetsgruppens rapport till för ställningstagande (1995/96:RFK2). Remissbehandling skedde därefter av förvaltningskontorets skrivelse jämte en inom upprättad promemoria från , innehållande förslag till lag om register över riksdagsledamöternas ekonomiska intressen och åtaganden. Skrivelsen jämte tre med anledning därav väckta motioner behandlades av (bet. 1995/96:KU13). I motionerna yrkades bl.a. avslag på skrivelsen. Ett enigt utskott lade, efter hörande av Lagrådet, i betänkandet fram ett omarbetat förslag till lag om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. Utskottet framhöll att registreringen, som är frivillig, är ett uttryck för en strävan mot större öppenhet kring uppdraget som riksdagsledamot. Enligt utskottet syftar registret till att ge en samlad information om ledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. hade, vid urvalet av vilka uppgifter som skall omfattas av registreringen, beaktats att otillbörliga intrång i enskilda ledamöters personliga integritet inte skall uppkomma. Vidare gav utskottet sitt stöd till arbetsgruppens förslag om att en utvärdering av det nya systemet borde göras inför utgången av då löpande valperiod, för att ta till vara erfarenheter från och kunna genomföra nödvändiga justeringar och förbättringar . Den nya lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen (SFS 1996:810) trädde i kraft , och registreringsförfarandet började tillämpas fr.o.m. /97. 3 REGELVERKET FÖR REGISTRERING AV RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 fördelade sig antalet anmälningar till registret enligt följande: 3.2 Lagens huvudsakliga innehåll Registreringen omfattar ordinarie ledamot, ersättare för talman och statsråd samt även annan ersättare som utövar uppdrag som ledamot, om denne beräknas tjänstgöra i följd (2 §). Anmälan till registret är frivillig, men när ledamot valt att anmäla sig till registret är denne skyldig att anmäla alla föreliggande registreringspliktiga uppgifter (4 §). Av detta följer även att ledamoten är skyldig att anmäla tillkommande eller ändrade uppgifter till registret (8 §). Ledamot kan dock när som helst skriftligen återkalla en anmälan om registrering (9 §). Anmälan om registrering bör göras från det att sammanträtt första gången efter ett val, eller från den senare tidpunkt då uppdraget som riksdagsledamot påbörjades (6 §). Möjligheten kvarstår dock för ledamot att göra anmälan även (7 §). De uppgifter som skall ingå i registret omfattar tio olika poster (10 §). Följande uppgifter skall registreras: Ägarintressen i företag, såsom aktier i aktiebolag och andelar i handelsbolag eller ekonomisk förening, förutsatt att värdet av ägarintresset överstiger två basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (10 § 2 st. 1). Helt eller delvis ägande av näringsfastighet (10 § 2 st. 2). Avlönad anställning, som inte är av endast tillfällig karaktär (10 § 2 st. 3). Avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom avtal om löne- eller pensionsförmån eller annan förmån som utgår under tid som omfattas av uppdraget som riksdagsledamot (10 § 2 st. 4). Avtal av ekonomisk karaktär med arbetsgivare eller uppdragsgivare, även om avtalet får effekt först efter det att uppdraget som riksdagsledamot upphört (10 § 2 st. 5). Inkomstbringande självständig verksamhet (som t.ex. lantbrukare, advokat, läkare, journalist) som bedrivs vid sidan av uppdraget som riksdagsledamot (10 § 2 st. 6). 2005/06:URF4 3 REGELVERKET FÖR REGISTRERING AV RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÅTAGANDEN OCH Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening eller motsvarande utländsk juridisk person (10 § 2 st. 7). Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i ideell förening som har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen (t.ex. facklig organisation, arbetsgivarorganisation eller näringslivsorganisation), i rörelsedrivande stiftelse eller motsvarande utländsk juridisk person (10 § 2 st. 8). Statligt, primärkommunalt och landstingskommunalt uppdrag som inte är av endast tillfällig karaktär (10 § 2 st. 9). Stadigvarande materiell förmån samt sekreterar- eller utredningshjälp som inte har betalats av ledamoten själv och som har anknytning till uppdraget som riksdagsledamot (10 § 2 st. 10). Förekomsten av registreringspliktiga uppgifter skall registreras, dock inte i något fall med angivande av belopp eller värden. Ledamot som inte har uppgifter att registrera kan, efter anmälan, få en anteckning om detta införd i registret (11 §). Innan anmälda uppgifter får registreras skall i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som omfattas av vissa av de registreringspliktiga uppgifterna (uppgifter som faller inom 10 § 2 st. 35, 7, 8 och 10) beredas tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem (12 §). Lagens regler om gallring och arkivering föreskriver att uppgifterna skall utgå ur registret när en valperiod löpt ut.