urf · GTA5URF4 · 2006-01-01 00:00:00 — Uppgifter om den som lämnar sitt uppdrag eller återkallar sin anmälan till registret skall också utgå. Vid registrering av ändrade uppgifter i registret skall de gamla uppgifterna utgå ur registret (15 §). De uppgifter som utgått ur registret skall arkiveras enligt arkivlagen (1990:782) (16 §). 3.3 Frågan om obligatorisk registrering behandlade två enskilda motioner, väckta under den allmänna motionstiden, med krav på att registret över riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen skulle göras obligatoriskt. Vid behandlingen av motionerna (bet. 2000/01:KU4 s. 50 f) erinrades om att utskottet , vid behandlingen av förslaget till lag om registrering, framhållit angelägenheten av att de första årens erfarenheter togs till vara och att nödvändiga justeringar och förbättringar gjordes så snart det var möjligt. Dessutom anförde utskottet att det var angeläget att den utvärdering som föreslagits av arbetsgruppen i samband med antagandet av lagen skulle komma till stånd i lämpligt sammanhang. Med hänvisning till att en utvärdering nu förutsattes komma till stånd i enlighet med vad som tidigare uttalats, ansåg utskottet inte att ett initiativ med anledning av motionerna var nödvändigt och dessa avstyrktes därmed. En enskild motion med krav på att registret skulle göras obligatoriskt behandlades av (bet. 2001/02:KU12 s. 30 f). 3 REGELVERKET FÖR REGISTRERING AV RIKSDAGSLEDAMÖTERS ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 skottet konstaterade att det inom riksdagsstyrelsen förbereddes en utvärdering av lagstiftningen. Utskottet pekade därutöver på att en kartläggning hade genomförts på kammarkansliet och vidhöll sin bedömning att utvärderingen borde avvaktas innan ställning togs till frågan om obligatorisk registrering. Därmed avstyrkte utskottet motionen. Till betänkande 2001/02:KU12 fogades en reservation av ledamöterna från och , vari framhölls att motivet för införande av lagstiftningen var behovet av större öppenhet kring uppdraget som riksdagsledamot. Enligt reservanterna var den andel ledamöter som inte anmält sig till registret så betydande att det kunde ifrågasättas om syftet med lagen hade uppnåtts. I reservationen underströks att registret fyller en viktig förtroendeskapande funktion och reservanterna delade motionärens bedömning att det var angeläget att registret gjordes heltäckande. Det saknades enligt reservationen anledning att avvakta den utvärdering som aviserats och ännu inte kommit till stånd. 4 Andra register över åtaganden och ekonomiska intressen I samband med översynen och utvärderingen av lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen har utredningen bedömt det som värdefullt att skaffa information om och göra jämförelser med vissa andra register över åtaganden och ekonomiska intressen. Lagstiftning om register över åtaganden och ekonomiska intressen Lagregler rörande värdepappers- och valutaaffärer finns i lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. I denna lag föreskrivs bl.a. att den som får insiderinformation och som för egen eller någon annans räkning, genom handel på värdepappersmarknaden, förvärvar eller avyttrar sådana finansiella instrument som informationen rör döms för insiderbrott. Lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument syftar till att förhindra marknadsmissbruk och innehåller bl.a. bestämmelser om anmälningsskyldighet för vissa personer och föreskrifter om hållande av register över anmäld information (insynsregister). För myndigheter under regeringen sker registrering med utgångspunkt i bestämmelser i 11 § lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Sekretess gäller för de uppgifter som anmäls. Registreringsplikt för personer knutna till vissa specifika myndigheter regleras i särskild lagstiftning. Anmälningsskyldighet inom regleras i lagen (1988:1385) om riksbank, och för Första, Andra, Tredje, Fjärde och Sjunde AP-fondernas del innehåller lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder i 7 kap. 2 § ett stadgande om plikt att anmäla innehav av finansiella instrument. För Sjätte del innehåller 5 kap. 2 § lagen (2000:193) om ett i sak identiskt stadgande. För del föreskrivs i 14 § lagen (2002:1023) med instruktion för att riksrevisorerna skriftligen skall anmäla vissa förhållanden till . Bestämmelsen har även tagits in som tilläggsbestämmelse 8.12.2 till riksdagsordningen. I samtliga de författningar rörande anmälning av ekonomiska intressen som behandlas här, förutom lagen (2002:1023) med instruktion för , används uttrycket finansiella instrument för att bestämma vilken typ av 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 intressen som skall anmälas. I vissa fall anges uttryckligen att även andra former av ekonomiska intressen skall anmälas. Finansiella instrument definieras i 1 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument som fondpapper och annan rättighet eller förpliktelse avsedd för handel på värdepappersmarknaden. Med begreppet fondpapper förstås, enligt samma lagrum, aktie och obligation samt sådana andra delägarrätter eller fordringsrätter som är utgivna för allmän omsättning, fondandel och aktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag (depåbevis). Värdepapper som inte är avsedda för handel på värdepappersmarknaden faller sålunda utanför denna definition. I förarbetena motiveras denna avgränsning utifrån kravet på en väl fungerande värdepappersmarknad som åtnjuter allmänhetens förtroende. Lagstiftningen bör därför främst ta sikte på den verksamhet som bedrivs på marknadsplatser och av auktoriserade mellanhänder. Värdepappersaffärer som sker direkt mellan två parter kommer i stället huvudsakligen att regleras av annan lagstiftning, bl.a. avtalslagen (prop. 1990/91:142 s. 86). Lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument Denna lag syftar till att motverka marknadsmissbruk, genom att ställa upp särskilda anmälningsregler för personer som på grund av sin ställning kan antas ha tillgång till icke offentliggjord kurspåverkande information rörande juridiska personer som ger ut finansiella instrument. Dessutom föreskrivs en skyldighet för vissa bolag att anmäla vilka personer som har insynsställning i bolaget. De personer som anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag innefattar bl.a. ledamöter eller suppleanter i styrelsen, vd, vice vd, revisor eller revisorssuppleant, innehavare av annan ledande befattning, större aktieägare i bolaget liksom vissa andra personer med anknytning till bolaget eller dess moder- eller dotterföretag. En person som har insynsställning i ett aktiemarknadsbolag skall skriftligen anmäla innehav av aktier i bolaget och ändringar i innehavet till , som för insynsregister. Det finns vissa undantag från denna plikt, och kan medge befrielse från anmälningsskyldigheten om motsvarande uppgifter kan erhållas på annat sätt. Även uppgifter om vissa närståendes innehav skall anmälas till registret. innehåller de anmälningar som görs av personer med insynsställning i aktiemarknadsbolag eller direkt av dessa bolag. Anmälningsskyldighet inom myndigheter och kommuner regleras i lagens 11 §. Enligt första stycket får regeringen besluta att det vid myndigheter skall föras en förteckning över innehav av finansiella instrument avseende ledamöterna i styrelsen och de arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer som myndigheten bestämmer med hänsyn till deras insynsställning. Det framgår av andra stycket att en kommun har motsvarande befogenhet i fråga 2005/06:URF4 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN om ledamöter och ersättare i kommunala organ samt arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer i kommunen. skall övervaka efterlevnaden av lagens bestämmelser. Lagen innehåller regler om myndighetens möjligheter att inhämta information, sätta ut vite och besluta om särskild avgift vid överträdelser samt om överklagande av myndighetens beslut. Det av förda insynsregistret skall vara offentligt. I praktiken finns registret tillgängligt genom att det publiceras elektroniskt på webbplats. Det elektroniska insynsregistret uppdateras med information om nyinkomna anmälningar. använder s.k. e-legitimation, vilket möjliggör inskickande av blankett på elektronisk väg utan att underskrift på pappersblankett krävs. Dessutom finns möjlighet för personer i insynsregistret att ansöka om att uppgifter om aktieinnehav och ändringar överförs från (tidigare Värdepapperscentralen) till . Detta förfarande innebär att insynspersonen inte själv behöver inrapportera dessa uppgifter, som i stället förs över automatiskt från VPC till . För att sådan överföring skall kunna ske förutsätts att den enskilde insynspersonen ger sitt samtycke genom att sända in en särskild blankett och att tre förutsättningar är uppfyllda: att alla aktier finns på ett ägarregistrerat vp-konto hos VPC, att den anmälningsskyldige har svenskt person- eller organisationsnummer samt att aktierna inte ägs med samäganderätt. Möjligheten för en central värdepappersförvarare att genom automatisk databehandling lämna uppgifter som skall anmälas till insynsregister framgår uttryckligen av 8 kap. 3 § tredje stycket lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument. finns endast en central värdepappersförvarare (VPC) som använder denna möjlighet. Sammanlagt omfattas mellan 6 000 och 7 000 personer av insynsregistret. görs ca 22 anmälningar från personer om förändringar i deras innehav, och därutöver inrapporteras omkring 4 anmälningar om förändrat innehav direkt från VPC. De 22 anmälningarna omfattar genomsnittligen sammanlagt ca 33 transaktioner, till vilka kommer de ca 6 transaktioner som direktrapporteras från VPC. Sanktioner vid underlåten anmälan Underlåtelse att inom lagstadgad tidsfrist anmäla uppgift om innehav till insynsregistret kan leda till att sanktioner vidtas. Om anmälan inte görs inom angivna tidsfrister kan en särskild avgift tas ut. Om överträdelsen är ringa 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 eller ursäktlig, eller då det annars finns särskilda skäl, kan den särskilda avgiften efterges helt eller delvis. De senaste tillgängliga uppgifterna om av beslutade sanktioner avser 2004. Under detta år beslutades om sanktioner genom särskild avgift på grund av försenad eller ej inkommen anmälan i 262 fall. 4.3 Myndigheter under regeringen I 11 § första stycket lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument regleras anmälningsskyldigheten för personer knutna till myndigheter. Bestämmelsen omfattar myndigheter under regeringen. Regeringen får besluta att det vid myndigheter skall föras en förteckning över innehav av finansiella instrument för styrelseledamöter samt sådana arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer som bedöms ha en ställning som innebär tillgång till kurspåverkande information (insynsställning). Sådana förteckningar torde främst komma att upprättas på myndigheter där insiderinformation förekommer med viss regelbundenhet och inte endast vid enstaka tillfällen (/Afrell//, Lagen om marknadsmissbruk och lagen om anmälningsskyldighet En kommentar, första uppl., s. 406 [härefter m.fl.]). Regeringens beslut om anmälningsskyldighet hos myndigheter Regeringen har i beslut (Fi2004/3192) angett vid vilka myndigheter en förteckning över innehav av finansiella instrument skall föras. Enligt beslutet skall förteckningen avse ledamöterna i myndighetens styrelse, för det fall att en sådan finns, samt därutöver de arbetstagare, uppdragstagare eller andra funktionärer hos myndigheten som myndigheten bestämmer. Sammanlagt 34 myndigheter omfattas av skyldigheten att föra en förteckning. De personer som omfattas av förteckningen skall skriftligen till myndigheten anmäla sitt innehav av finansiella instrument och ändringar i detta innehav. Anmälningsskyldigheten är inte förenad med några uttryckliga sanktioner om anmälan inte skulle lämnas. Eventuella konsekvenser av att en anställd eller uppdragstagare inte uppfyller sina skyldigheter enligt myndighetens beslut är en fråga för arbetsgivaren att ta ställning till och torde slutligen avgöras med tillämpning av gällande arbetsrättsliga regler (jfr m.fl. s. 407). De uppgifter som lämnas omfattas av sekretess enligt 9 kap. 23 § sekretesslagen (1980:100). Kriteriet för att anmälningsskyldighet skall inträda är tillgången på kurspåverkande information. Bestämmelsen i 11 § första stycket träffar personer med anknytning till myndigheter, som i denna befattning kan komma att få tillgång till kurspåverkande information (jfr m.fl. s. 406). Förutom en strävan att motarbeta marknadsmissbruk, syftar specialregleringen till att avhålla berörda personer från att göra insideraffärer som kan påverka allmänhetens förtroende för myndighetens verksamhet (jfr prop. 2005/06:URF4 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 1999/2000:109 s. 64). Det är enligt uttalanden i förarbetena även av stor vikt att funktionärernas opartiskhet och myndigheternas anseende inte ifrågasätts på grund av misstankar om otillbörligt utnyttjande av icke offentlig information (prop. 1990/91:42 s. 46 f.) Nedan beskrivs kortfattat de rutiner för anmälan om innehav av finansiella instrument som tillämpas inom två av de myndigheter som enligt regeringsbeslutet skall föra förteckning över sådana innehav. Omkring 35 personer omfattas av anmälningsskyldighet efter beslut av myndighetens generaldirektör. Anmälningsskyldighet åvilar främst de tjänstemän som i sin verksamhet sysslar med budgetprognosarbete samt vissa tjänstemän i ledande ställning. I beslutet om anmälningsskyldighet anges dels vissa grupper inom myndigheten, dels vilka enskilda funktionärer som omfattas av anmälningsskyldigheten. Uppgifterna om registreringspliktiga innehav eller avsaknad av sådana innehav inges på papper, utan att några särskilda blanketter för detta har upprättats, och förvaras av verksjuristen. Verksjuristen skickar även ut påminnelser till samtliga anmälningspliktiga omkring , vilket vanligtvis resulterar i ett mindre antal ändringsanmälningar. Myndighetens generaldirektör har beslutat att tre personer, generaldirektören och två anställda i ledande ställning, omfattas av anmälningsskyldighet. De tre berörda personerna anmäler sina innehav av finansiella instrument till enhetschefen vid enheten för administration, ekonomi och personal. Uppgifterna inges på papper, utan att några särskilda blanketter för detta har upprättats, diarieförs och förvaras av den ansvarige enhetschefen. Ett regeringsbeslut meddelades 1997 angående förande av förteckning över innehav av värdepapper hos regeringen och (SB97/918). Beslutet hänvisar till 11 § lagen (1990:1342) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument och föreskriver att två delförteckningar skall föras. En förteckning skall föras av rättschefen i Statsrådsberedningen och avser finansiella instrument som innehas av statsråden och av de arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer hos Statsrådsberedningen som statsministern bestämmer. Utöver detta skall en förteckning föras i varje departement och avse finansiella instrument som innehas av de arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer hos departementet som departementschefen bestämmer. Förutom de förpliktelser som följer av regeringsbeslut har regeringen genom överenskommelser ålagt sig en mer omfattande rapporteringsskyldighet som rör även ekonomiska intressen utöver statsrådens egna inne- 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 hav av finansiella instrument. Dessa överenskommelser har ej formaliserats men har byggts ut i etapper , 1995 och 1996 och beskrivs i regeringens skrivelse 1996/97:56 Intressekonflikter för statsråd. I det första skedet överenskoms att sekretessen rörande förteckningen över statsrådens innehav av fondpapper skulle efterges. överenskoms att även närståendes innehav av fondpapper skulle förtecknas i ett icke offentligt register. Därefter överenskoms att statsråden även skulle anmäla vissa engagemang vid sidan av uppdraget som statsråd: näringsverksamhet i bolag eller annan form, avtal med tidigare arbetsgivare om fortsatt utbetalning av lön, pension eller liknande förmån och avtal med nuvarande eller framtida arbets- eller uppdragsgivare om anställning, uppdrag eller liknande engagemang utanför det egna partiet och dess organisationer. Statsråden åtog sig genom en överenskommelse att redovisa vissa ytterligare uppgifter rörande tidigare anställningar eller uppdrag som de haft innan utnämningen till statsråd, dock begränsat till engagemang hos sådana arbets- och uppdragsgivare som rimligtvis kan tänkas förekomma som parter eller ha något väsentligt intresse i ett regeringsärende. Rättschefen i Statsrådsberedningen ansvarar för förteckning över inrapporterade uppgifter. Innehav av finansiella instrument samt övriga poster anmäls på särskild blankett, och de insända blanketterna förvaras i Statsrådsberedningen. Inför varje regeringssammanträde granskar rättschefen i Statsrådsberedningen de registrerade uppgifterna om statsrådens och deras närståendes innehav av finansiella instrument, i syfte att förekomma eventuella jävssituationer. Tillträdande statsråd informeras om gällande överenskommelser och anses konkludent godta dessa vid inträdet i regeringen. Nedan beskrivs kortfattat de rutiner för anmälan om innehav av finansiella instrument som tillämpas inom de myndigheter som skall föra förteckning över sådana innehav enligt bestämmelser i särskild lagstiftning (, samt AP-fonderna). Medlemmar i direktionen samt ordförande och vice ordförande i riksbanksfullmäktige skall till kammarkansli rapportera uppgifter om innehav av finansiella instrument, innehav av andel i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening utom en bostadsrättsförening samt andel i en motsvarande utländsk juridisk person, helt eller delvis ägande av en näringsfastighet, avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare och krediter eller andra skulder samt villkoren för dessa. Samtliga innehav av finansiella instrument skall anmälas. Anmälan av andra tillgångar och avtal behöver inte göras om dessa tillsammans understiger ett marknadsvärde på . 2005/06:URF4 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN gäller krediter och skulder om dessa tillsammans understiger . används särskilda blanketter för detta ändamål. Ledamöterna i riksbanksfullmäktige, förutom ordföranden och vice ordföranden, och vissa anställda skall skriftligen anmäla sitt innehav av finansiella instrument, och ändringar i innehavet, till . omfattar detta register, förutom ledamöterna i fullmäktige, cirka hälften av personal eller omkring 200 personer. Alla avdelningschefer omfattas av anmälningsskyldigheten, liksom de anställda under varje chef som enligt dennes bedömning bör vara anmälningsskyldiga. Inom vissa avdelningar, t.ex. finansiell stabilitet och penningpolitik, omfattas samtliga eller merparten av de anställda av anmälningsskyldighet. Enligt information från utreds möjligheterna att föra över nuvarande pappersregister till elektronisk form, med intern e- signatur och en intern databas där anställda har tillgång till den registrerade information som rör dem själva. hålls registret i pappersform, där anställda och ledamöter av fullmäktige rapporterar tillgångar på blankett A (ursprunglig), B (ändringsanmälan) och C (årlig uppdatering/bekräftelse på att uppgifter stämmer, skall sändas in ). Vissa fullmäktigeledamöter väljer att rapportera på annat sätt än med blanketterna. Blanketterna skickas till direktionssekretariatet där en medarbetare ansvarar för registrering och arkivhållning. Chefsjuristen granskar inkomna blanketter mot placeringsriktlinjer och skickar ut e-post till personer vars placeringar förefaller strida mot dessa riktlinjer. Efterlevnaden bland de anställda bedöms vara god när det gäller att skicka in blanketter, och aktivitetsgraden är generellt sett måttlig med ganska få transaktioner. Ambitionen är enligt att en årlig sammanställning över tillgångar skall upprättas. I lagen (2002:1023) med instruktion för föreskrivs att riksrevisorerna skriftligen skall anmäla vissa förhållanden till . Bestämmelsen har även tagits in som tilläggsbestämmelse 8.12.2 till riksdagsordningen. Uppgifter skall lämnas om följande förhållanden: 1.innehav av aktier i ett aktiebolag som avses i 2 § 1 st 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m., 2.avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, såsom löne- eller pensionsförmån som utges under tid som omfattas av uppdraget i , 3.avlönad anställning som inte endast är av tillfällig karaktär; 4.inkomstbringande självständig verksamhet som bedrivs vid sidan av uppdraget som riksrevisor, 5.uppdrag hos en kommun eller ett landsting, om uppdraget inte är av endast tillfällig karaktär och 4 ANDRA REGISTER ÖVER ÅTAGANDEN OCH EKONOMISKA INTRESSEN 2005/06:URF4 6. annan anställning, uppdrag eller annat ägande som kan antas påverka uppdragets utförande. Bestämmelsen har utformats efter förebild av bestämmelserna i lagen om riksbank och lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen (prop. 2001/02:190 s. 163 f.). Riksrevisorernas anmälningsskyldighet avseende andelar i juridiska personer avgränsas annorlunda jämfört med vad som gäller för riksdagsledamöter, genom att riksrevisorerna endast har att anmäla innehav av aktier i bolag som avses i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Riksrevisorernas anmälningsskyldighet för aktieinnehav omfattar därigenom enbart aktier i aktiebolag som kan komma under granskning. Riksrevisorerna skall dessutom lämna uppgift om annan anställning, uppdrag eller annat ägande som kan antas påverka uppdragets utförande. I lagens förarbeten uttalas att en förutsättning för en riksrevisors självständighet är att denne inte med sitt uppdrag som riksrevisor innehar anställning eller uppdrag som kan rubba förtroendet för dennes självständighet, som det inte är möjligt att uttömmande reglera vilka uppdrag en riksrevisor inte får inneha. Följaktligen finns en generell bestämmelse om att en riksrevisor inte får inneha anställning eller uppdrag som kan rubba förtroendet för dennes självständighet (prop. 2001/02:190 s. 110 f.). Riksrevisorerna anmäler uppgifter genom att skicka in pappersblanketter till kammarkansli. De inlämnade uppgifterna förvaras i ett arkivskåp på kammarkansliet. Liksom för och regleras anmälningsskyldigheten för personer knutna till AP-fonderna i lag. Reglerna innebär att styrelseledamöter, revisorer samt de arbets- och uppdragstagare som styrelsen bestämmer skall anmäla innehav av finansiella instrument. I Tredje AP-fonden har styrelsen antagit särskilda regler och rutiner för värdepappers- och valutaaffärer. Anmälningsskyldigheten omfattar samtliga anställda, styrelsens ledamöter, uppdragstagare hos fonden (efter särskilt beslut i varje enskilt fall), fondens revisorer samt i vissa fall även närstående till anställda, styrelseledamöter och berörda uppdragstagare. Anställda, styrelseledamöter och uppdragstagare skall dessutom löpande anmäla förändringar i sina innehav av finansiella instrument. Anmälan lämnas till fondens Compliance Officer. För anmälan från Compliance Officer gäller att denna lämnas till fondens vd. I har styrelsen antagit särskilda regler och rutiner för värdepappers- och valutaaffärer. Anmälningsskyldigheten omfattar fondens anställda, styrelseledamöter, revisorer och berörda uppdragstagare samt vissa närstående. Anmälningsrutinerna innebär att värdepappersinnehav skall anmälas till vd och att förändringar i innehavet skall anmälas kvartalsvis till vd. 5 Registrering av parlamentsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen: En internationell utblick