rfr · GT0WRFR5 · 2006-01-01 00:00:00 — En jämförelse mellan perioden 19971998 och perioden 20022003 visar att teaterns årliga intäkter i genomsnitt ökat med . Det motsvarar en ökning . Staten har svarat för tre fjärdedelar av in- 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Totalt ökade statens bidrag från i genomsnitt perioden 19971998 till perioden 20022003. Det motsvarar en ökning . Kommunens bidrag har ökat från till mellan de två perioderna. Spelintäkterna ligger på ungefär samma nivå under de båda perioderna. kommun har ökat Profilteaterns bidrag bl.a. eftersom man är nöjd med den verksamhet som bedrivs där. Teatern uppfattas som nytänkande. Den har bl.a. utvecklat nya uttrycksformer såsom interaktiv teater tillsammans med ett IT-företag. kommuns beredningsprocess för bidraget till Profilteatern skiljer sig inte från kommunens övriga budgetbeslut. Kommunen använder sig av olika index för att räkna om de olika delarna i kommunens budget. Omfattningen av de medel som kulturförvaltningen finansierar bidrag till teatergrupper med räknas om i kommunens budgetprocess med ett index som motsvarar konsumentprisindex. När den centrala omräkningen är genomförd får varje nämnd fatta beslut om fördelningen av de medel man förfogar över till olika verksamheter. gör inte någon regelmässig uppräkning på bidragsnivå med hjälp av särskilda index. Nämnden har enligt uppgift svårt att öka en verksamhets budget eller att ge ny verksamhet stöd utan att minska bidragen till någon annan verksamhet. Kommunens årliga pris- och löneomräkning ger därför ett visst handlingsutrymme, nämnden kan göra en satsning utan att behöva sänka bidraget till någon annan verksamhet. upplever att indexomräkningen ofta är något lägre än vad den verkliga kostnadsutvecklingen är. Det går att jämföra detta med det statliga systemets produktivitetsavdrag man räknar upp lönekostnaderna med t.ex. som man utgår från att löneökningarna kommer att bli något högre. Därtill kommer att kulturnämnden vissa år kan få ett sparbeting från kommunen eller utökad ram utöver indexuppräkningen. Det statliga bidragssystemet kan enligt uppgift från kommunen vara styrande för beslut om bidrag till fria grupper. Om beslutar att sänka en teaters driftsbidrag är det lätt hänt att kulturnämnden börjar överväga om det finns skäl att även sänka kommunens bidrag. gör inte någon regelmässig omräkning av bidraget till Profilteatern för att på så sätt kompensera teatern för kostnadsökningar i samhället i stort. Att landstingsbidraget minskat mellan de två perioderna beror på att teaterns bidrag 1997 var högre än de övriga åren i jämförelsen. I tabellen nedan redovisas uppgifter avseende Profilteaterns verksamhet 2003 och en jämförelse av hur vissa nyckeltal förändrats mellan period ett, dvs. åren 19971998, och period två, dvs. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Profilteaterns verksamhet 2003 samt förändringar från periodett (19971998) till period två (20022003) () Förändring från 19971998 till 2002 Karaktären på verksamhet har förändrats från period ett till period två. Under period ett bestod verksamheten framför allt av turnerande barnteater. hade man premiär i sin nybyggda teaterlokal på det gamla regementsområdet i . I och med den nya teaterlokalen bestämde sig teatern för att vid sidan av barnteater även satsa på att spela fasta vuxenföreställningar i . Premiäruppsättningen var den största i teaterns historia. Kostnaderna för att göra uppsättningen gjorde att man hade ont om pengar . spelade Profilteatern fyra olika uppsättningar, varav tre i första hand riktade sig mot ungdomar och en i första hand mot barn. Totalt spelades 99 föreställningar . Ungefär en tredjedel av föreställningarna spelades utanför hemkommunen. I genomsnitt besöktes en föreställning av 76 besökare. Antalet besökare har minskat från period ett till period två. Det motsvarar ett årligt bortfall på knappt 2 600 besökare. Vid en jämförelse av teaterns produktion under de år som ingår i denna jämförelse framgår stora variationer mellan de olika åren. Antalet föreställningar ökade t.ex. från 101 föreställningar 1997 till 162 föreställningar 1998. Under period två spelades 54 förställningar och 99 föreställningar 2003. I genomsnitt minskade antalet spelade föreställningar från period ett till period två. Personalen motsvarade elva årsarbetskrafter , varav sex utgjordes av konstnärlig personal, tre av teknisk personal och två av administrativ personal. Antalet årsarbetskrafter har i genomsnitt ökat med tre heltidstjänster från period ett till period två. Ökningen hänger samman med att verksamheten ändrat karaktär efter det att man flyttade till sin nya lokal. Teatern har inte råd att ha personal anställd . Det gäller både teaterns medlemmar och övriga anställda. I tabellen nedan redovisas hur Profilteaterns kostnader fördelar sig på olika kostnadsposter och hur kostnaderna utvecklats mellan period ett (19971998) och period två (20022003). 2005/06:RFR5 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Kostnadernas utveckling vid Profilteatern från perioden 1998 till perioden 20022003 () Löner o sociala avgifter* Teaterns totala kostnader uppgick till . Den i särklass största kostnaden utgörs av löner och sociala avgifter. Om kostnaderna för personalens pensionsförsäkringar inkluderas, motsvarar dessa kostnader av de totala kostnaderna. Teatern följer de avtal som tecknats av och Teatercentrum. Samtliga kostnadsposter utom turnékostnaderna har ökat mellan period ett och period två. Totalt har kostnaderna ökat , vilket motsvarar . Kostnaderna för löner och sociala avgifter inklusive kostnader för pensionsförsäkringar står för huvuddelen av de ökade kostnaderna. Dessa kostnader har ökat från period ett till period två. De ökade personalkostnaderna skall bedömas mot bakgrund av att antalet årsverken ökat från period ett till period två. Relativt sett har personalkostnaderna per årsarbetskraft minskat . Teatern uppger att lönenivåerna ökat från period ett till period två, och man har svårt att förklara vad det kan bero på att den genomsnittliga lönekostnaden minskat. Den genomsnittliga kostnaden per spelad förställning mer än fördubblades från period ett till period två. Att den genomsnittliga kostnaden per förställning ökat hänger, enligt teatern, samman med att verksamheten ändrat karaktär. En större andel av föreställningarna utgörs av vuxenföreställningar som är dyrare att producera och spela eftersom en föreställning kräver en mycket större arbetsinsats. går det inte att spela en vuxenföreställning på teatern lika som det går att spela turnerande barnteaterföreställningar. Teatern upplever att den verkar under kostnadspress. Det finns möjligheter att öka produktiviteten, men det skulle innebära att man tvingas göra avkall på den konstnärliga kvaliteten. Ett annat sätt att finansiera verksamheten är att 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER teatern ägnar sig åt annan verksamhet än teater för att på så sätt kunna finansiera sina basresurser. Profilteaterns intäkter har ökat med i genomsnitt mellan perioden 19971998 och perioden 20022003. Staten har svarat för tre fjärdedelar av intäktsökningen. Totalt ökade statens bidrag från i genomsnitt perioden 19971998 till perioden 20022003. Det motsvarar en ökning . kommun använder ett indexomräkningssystem som påminner om statens pris- och löneomräkning för att bestämma hur kommunens kulturbudget skall räknas om. Den årliga omräkningen är i regel något lägre än förväntade löneökningar, vilket kan jämföras med det produktivitetsavdrag som staten tillämpar. Det ökade budgetutrymme som omräkningen av bidraget till olika föreningar ger upphov till används av satsningar, omprioriteringar mellan bidragsmottagare samt mindre bidragsuppräkningar. Teaterns kostnader har ökat mellan period ett och period två. Det är främst kostnader för löner och sociala avgifter som ökat. Dessa kostnader ökade med . Den genomsnittliga kostnaden per föreställning har fördubblats medan den genomsnittliga lönekostnaden per årsverke i stort sett legat stilla mellan de två perioderna. Verksamheten mätt i antal spelade föreställningar har minskat mellan perioden 19971998 och perioden 20022003. Det beror i första hand på att karaktären på teaterns verksamhet förändrats från att uteslutande ha bestått av turnerande barnteaterföreställningar till att nu även innefatta större föreställningar på egen scen. Antalet anställda har ökat med tre årsverken och uppgick till elva helårsanställda. Teatern upplever att man verkar under kostnadspress. Det finns möjligheter att öka produktiviteten. Detta skulle dock, enligt teatern, innebära att teatern skulle få behöva göra avkall på den konstnärliga kvaliteten. PLO så är systemet konstruerat Regeringens utarbetande av förslag till anslag i budgetpropositionen består normalt av två delar: dels en teknisk del som bygger på pris- och löneomräkningar av föregående års anslag, dels en politisk del som innefattar statsmakternas bedömningar och ställningstaganden om de statliga verksamheternas omfattning, inriktning och kvalitet. Regeringen använder tre typer av metoder för att göra pris- och löneomräkningar inom politikområdet Kulturpolitik. Förvaltningsanslagsomräkning: Tillämpas på myndigheter och vissa institutioner, s.k. icke-myndigheter, inom kulturområdet. Löneindex: Tillämpas på vissa bidrag, bl.a. bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Bidragsomräkning: Tillämpas på vissa bidrag, bl.a. litteraturstödet. Om- räkningsindexet bestäms utifrån en subjektiv bedömning. Förvaltningsanslagsomräkningen är den tekniskt sett mest avancerade metoden. Förvaltningskostnadsanslagen räknas om med särskilt beräknade index som redovisar prisutvecklingen för följande kostnadsslag: De tre kostnadsslagen löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader räknas om var för sig. I omräkningen utgår regeringen från varje kostnadsslags faktiska andel av förvaltningsanslaget året före det budgetår som behandlas i budgetpropositionen. Det fastställs alltså att exempelvis av förvaltningsanslaget utgörs av kostnader för löner, av lokalkostnader och av övriga kostnader. För varje kostnadsslag tas ett index fram som används för uppräkning av anslaget. Det innebär att av anslaget räknas om med lönekostnadsindexet, med lokalkostnadsindexet och med indexet för övriga förvaltningskostnader. Nedan följer en översiktlig genomgång av hur de tre olika indexen räknas fram. Den tekniska justeringen av myndigheternas anslagsmässiga löneökningsutrymme styrs av utvecklingen av arbetskraftskostnaderna inom tillverkningsindustrin. SCB har till uppgift att ta fram ett index () som beskriver denna kostnadsutveckling18. Indexet mäter historiska förändringar i samtliga 18 Uppräkningen görs med en eftersläpning . Utfall: Enligt SOU 2002:32 s. 173 var löneökningstakten i genomsnitt högre i den privata tjänstemannasektorn än i den statliga sektorn. PLO SÅ ÄR SYSTEMET KONSTRUERAT BILAGA 1 lönekostnader, arbetsgivaravgifter enligt lag och avtal samt den allmänna löneavgiften19. Det innebär en eftersläpning med , dvs. omräkningen i budgetpropositionen avser kostnadsutvecklingen . Om tillverkningsindustrins arbetskraftskostnader ökat genererar detta en indexökning . Ett avdrag görs dock från indexomräkningen som motsvarar produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn (produktivitetsavdraget). Det innebär att om industrins arbetskraftskostnader ökat och tjänstesektorns produktivitet ökat så ger detta ett omräkningsindex för lönekostnaderna på . Det lönekostnadsindex som räknas fram används normalt för omräkningen av alla myndigheters anslag. Om arbetsmarknadens parter i de centrala ramavtalen kommer överens om att lönesatsningar bör göras i en viss sektor finns en möjlighet att öka indexuppräkningen för denna sektor förutsatt att motsvarande minskning görs för övriga sektorer. I tabellen nedan redovisas uppgifter från betänkandet Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten en samlad utvärdering över utfallet av löneomräkningen budgetåren 1994/952002 (SOU 2002:32). Utfall av löneomräkningen budgetåren 1994/952001 Ja, 2,15,25 2,78/5,2120 5,61 (6,86) Ja 5,46,5 4,175,27 6,49 (6,56) 3,47 (4,50) 2,47 (3,99) Källa: SOU 2002:32. Följande förklaringar redovisas till genomförda produktivitetsavdrag och andra förändringar: 1994/95 gjordes ett produktivitetsavdrag på förvaltningskostnadsanslagen. 1995/96 reducerades löneomräkningstalet och övriga förvaltningskostnader . 19972000 kompenserades inte myndigheterna för införandet av den allmänna löneavgiften. 19Den allmänna löneavgiften infördes för att finansiera medlemskap i . Som en besparingsåtgärd beslutade regeringen att myndigheterna inte skulle kompenseras för denna avgift. Avgiften har numera ett vidare användningsområde och ökade successivt från till . beslutades att förändringar i den allmänna löneavgiften (+1999 skulle inkluderas i det arbetskostnadsindex som SCB tog fram (prop. 1999/2000:1). BILAGA 1 PLO SÅ ÄR SYSTEMET KONSTRUERAT 1998 gjordes förutom ett produktivitetsavdrag på även en ytterligare reducering i syfte att göra en indragning av myndigheternas buffertutrymme. Den årliga prisomräkningen av lokalkostnadsbasen i anslagen görs med hjälp av en procentsats sammanvägd av marknadshyresförändringar för hyresavtal som är omteckningsbara under budgetåret och/eller en uppräkning av konsumentprisindex (KPI) för avtal som inte kan omtecknas. Omräkningstalet beräknas myndighetsvis av Statskontoret. Statskontoret lämnar ett förslag till anslagsuppräkning för lokalkostnadsdelen av förvaltningsanslagsomräkningen till . Förslaget består av en preliminär beräkning av lokalkostnadsindex för kommande budgetår och en justerad beräkning av indexet för innevarande budgetår. Enligt uppgift från finner det i regel ingen anledning att inte fatta beslut enligt Statskontorets förslag. Statskontorets beräkningsmodell kan förenklat beskrivas på följade sätt. A.Myndigheter vars hyresavtal inte skall omförhandlas det år som pris- och löneomräkningen avser genererar en omräkning som motsvarar av konsumentprisindex (KPI). B.Hyresavtal som skall omförhandlas genererar en omräkning där Statskontoret beräknar prisutvecklingen på marknaden från det att avtalet tecknades till det att avtalet skall omförhandlas. Det är prisutvecklingen inom det område i landet där lokalen ligger som används.21 Om en myndighet har flera hyresavtal gör Statskontoret en sammanvägning och redovisar ett omräkningstal per anslag. De kostnader som inte utgörs av lönekostnader eller lokalkostnader benämns övriga förvaltningskostnader i pris- och lönekostnadsomräkningssystemet. Omräkningen av dessa kostnader baseras på utvecklingen av KPI. 21 Landet har delats in i fem rikthyresområden. Varje rikthyresområde har delats in i A-, B- och C-läge. Ett B-läge ligger utanför de mest attraktiva kvarteren men har hyresnivåer som överstiger lokalerna i C-läge. Det är prisutvecklingen inom ett s.k. B-läge som Statskontoret använder. Anslag 28:6 reformer och överföringar I denna bilaga redovisas de olika beslut som riksdag och regering fattat om reformer och överföringar under anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner från 1997 och framåt22. I tabell 1 nedan redovisas hur nivån på anslaget utvecklats samt vilka omföringar och omräkningar som gjorts . Anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner omräkning och överföring år 19972003 () I kolumnen Omföring till regionala försök redovisas de anslagsjusteringar som gjorts med anledning av att det pågår ett försök med ändrad regional ansvarsfördelning i län och att liknade försöksverksamhet har bedrivits i och . Försöket innebär att regionala självstyrelseorgan tagit över befogenhet att besluta om fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. I och med försöket har medel förts över till anslag 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medel. Detta anslag pris- och löneomräknas på motsvarande sätt som anslag 28:6. Enligt de riktlinjer som godkänt för bidragen till regionala och lokala institutioner avsattes av anslaget för riktade tidsbegränsade insatser för att stimulera en utveckling mot ökad bredd och tillgänglighet. Det innebar att verksamhetsbidraget minskades till förmån för utvecklingsmedel som fördelade. ökade avsättningen till utvecklingsmedel till . Dessutom ökades anslaget med 22 Fram till och med benämndes anslaget B 2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. 2005/06:RFR5 BILAGA 2 ANSLAG 28:6 REFORMER OCH ÖVERFÖRINGAR för att finansiera utvecklingsprojekt som innefattar ett direkt samarbete mellan tonsättare och teater-, dans- och orkesterinstitutioner. På grundval av en utvärdering som gjort av de riktade stöden beslutades inför att den beloppsmässiga kopplingen mellan de ordinarie verksamhetsbidragen och utvecklingsbidragen skulle upphöra. I stället inrättades särskilda anslagsposter för utvecklingsbidrag. tillfördes respektive anslagspost ett belopp som motsvarade avsättning till riktade insatser. Av regleringsbrev framgår att utvecklingsmedlens andel av det totala anslaget uppgick till . beslutade om en generell sänkning av bidragsnivån för länsmusiken med ca (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). I enlighet med beslutet sänktes anslaget med 1998 och 1999. Anslaget förstärktes med för statsbidrag till Musik i , och kammarorkester 1998. som var en fast regional dansinstitution har lagts ned. frigjordes 4,6 miljoner som en följd av detta. Medlen har överförts till kvarvarande fasta regionala dansinstitutioner, balett, och Norrdans. tilldelades de regionala dansinstitutionerna engångsstöd om sammanlagt för att upprätthålla verksamheten. Vidare anvisades till en uppbyggnad av Musik och Dansteater. anvisades som engångsanslag på i extra bidrag till kulturinstitutioner med ekonomiska problem. , Dramatiska Teater, , , Folkteatern i , Marionetteatern i , Länsteatern på samt och erhöll sådant bidrag. Bidraget finansierades via anslag A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I budgetpropositionen angav regeringen att kostnader för pensionspremier för anställda vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner tidigare delvis varit en dold utgift i statsbudgeten. anpassades premierna till de faktiska kostnaderna som statsbidragen till institutionerna justerades i motsvarande mån. Av tekniska skäl fördes det samlade justeringsbeloppet om upp under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. I budgeten fördes över från anslag 28:2 till anslag 28:6. I budgetpropositionen ansåg regeringen att det var angeläget att ge den regionala infrastrukturen på scenkonstområdet en förstärkt ekonomisk bas. Anslaget förstärktes med som i första hand skulle gå till musik- och dansteatrar samt mindre länsteatrar. För att klara utgiftstaket genomfördes en generell besparing motsvarande på anslag för förvaltningsändamål 2003. Stödet till de regionala och lokala teater- och dansinstitutionerna ökades med för ANSLAG 28:6 REFORMER OCH ÖVERFÖRINGAR BILAGA 2 2005/06:RFR5 att kompensera för detta. Statsbidraget till länsteater permanentades och överfördes till anslag 28:6 från anslag 28:2 för att finansiera detta. permanentades statsbidraget till länsteater och Marionetteatern införlivades i . För att finansiera detta överfördes till anslag 28:6 från anslag 28:2. I budgeten fördes över från anslag 28:7 i och med att verksamhetsstödet till Cirkus Cirkör fortsättningsvis beräknas under anslaget. Dessutom förstärktes anslaget med ytterligare för att finansiera ett utökat verksamhetsstöd till Cirkus Cirkör. Följande personer har intervjuats och deltagit i faktagranskning (departementssekreterare). (ämnesråd). (departementssekreterare). (departementssekreterare). (biträdande avdelningschef). (handläggare). (handläggare). (handläggare). (vice vd). (ekonomichef). (personalchef). Kulturkoncernen i : (vd). Kulturstöd: (avdelningschef) och (kultursekreterare). : (kulturchef). : (vd och konstnärlig ledare) och (ekonomichef). Teater 23: (producent), (producent), (skådespelare), (ordförande, ljusdesigner och tekniskt ansvarig). i : (kulturchef) och (ekonomichef). Profilteatern: och (producenter) kommun: (kulturchef). kommun: (kulturchef) och (ekonom). Västerbottensteatern: (teaterchef) och (ekonomichef). REFERENSER 2005/06:RFR5 (förbundsdirektör). (ekonomichef). (styrelseledamot). 19982005, årsredovisningar för 19972004. Ds 1994:16, Varför kulturstöd ekonomisk teori och svensk verklighet. , Pris- och löneomräkningen (PLO) Så funkar det. betänkande 1992/93:FiU10, Den ekonomiska politiken och budgetregleringen m.m. betänkande 1996/97:KrU1, Kulturpolitik m.m. betänkande 2003/04:KrU6, Övergripande frågor på kulturområdet. betänkande 2003/04:KrU7, Teater, dans och musik. betänkande 2004/05:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2004/05:1). 1999, Ramanslagssystemet en kritisk granskning. Proposition 1992/93:100, Förslag till statsbudget för /94. Proposition 1996/97:3, Kulturpolitik. SOU 1991:71, Teaterns kostnadsutveckling 19751990 med särskilda studier av Operan, och . SOU 1992:102, Myndigheternas förvaltningskostnader budgetering av pris- och löneförändringar. SOU 2002:32, Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten en samlad utvärdering. SOU 2003:21, Konstnärerna och trygghetssystemen. SOU 2004:19, /04. SOU 2002:118, Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken. , Soppa och skådespel åt folket om teatrar med regionalt uppdrag. 19982005, Kulturen i siffror, teater och dansstatistik 19972003. Statskontoret 1998, Produktivitetsutveckling i statsförvaltningen 19901997. 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld 2004/05:RFR2 NÄRINGSUTSKOTTET Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag. 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk 2004/05:RFR4 SKATTEUTSKOTTET offentliga seminarium om skattekonkurrensen 2005/06:RFR1 JUSTITIEUTSKOTTET Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd 2005/06:RFR2 JUSTITIEUTSKOTTET Särskild företrädare för barn. Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn 2005/06:RFR3 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppföljning Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av