rfr · GT0WRFR3 · 2006-01-01 00:00:00 — Ingen särskild debitering görs längre för reskostnader, vilket gynnar avlägset belägna småskaliga slakterier. Avgiften är för varje veterinär och för varje assistent. Kostnaderna för restsubstans- och salmonellakontroll ingår numera i dessa avgifter. Godkännande av anläggningar: Avgift skall tas ut när en kontrollmyndighet prövar frågor om tillstånd, godkännande eller liknande. Avgiften för lokalgodkännande motsvarar en årlig tillsynsavgift. Import- och exportkontroll: Avgifter vid importkontroll är enligt obligatoriska för animalier och för vissa vegetabilier. Vid exportkontroll tas avgifter ut för att täcka kostnader för kontroll av anläggningar som framställer eller bereder livsmedel för export, vilket föranletts av införselbestämmelser i annat land. REGELVERK OCH TILLSYN INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 3 Kontroll av främmande ämnen: Utöver den årliga avgiften skall enligt avgift betalas för kartläggning och övervakning av förekomsten av restsubstanser och kontaminanter i animaliska livsmedel. Kontroll av kött, mjölk, ägg och fisk m.m.: Enligt förordning 1989:1110 skall utöver den årlig avgiften en särskild avgift betalas för kontroll av verksamhet i styckningsanläggningar, kyl- och för köttvaror, köttproduktionsanläggningar, anläggningar för malet kött och köttberedningar, mejerier och andra mjölk- och mjölkproduktanläggningar. En särskild utredare har sett över avgiftskonstruktionen för bl.a. livsmedelstillsynen. Utredaren konstaterar i sitt betänkande (SOU 2005:52) att finansieringen av tillsynen och kontrollen i allt väsentligt har lämnats till EU:s olika medlemsstater att hantera med hänvisning till subsidiaritetsprincipen, men att det finns miniminivåer vad gäller avgifter från vissa företag, t.ex. slakterier och fiskanläggningar. Den avsikt är att den svenska kontrollen i sin helhet skall vara avgiftsfinansierad. Kommunerna är bundna att ta ut den avgift som beslutar om. De årliga avgifterna har endast fått användas för att täcka kontrollmyndighetens kostnader för provtagning och undersökning, vilket enligt den särskilde utredaren har medfört ett underskott i finansieringen för livsmedelskontrollen på de flesta håll. Därmed har kvaliteten i kontrollen blivit lidande. Genom riksdagsbeslutet med anledning av prop. 2004/05:72 ändras förordningen så att avgiften för en nämnds tillsyn får användas till annat än provtagning och undersökning. Ett i grunden nytt avgiftssystem förväntas träda i kraft . Genom skall fr.o.m. en riskbaserad offentlig kontroll av mjölk och andra livsmedel i primärproduktionen genomföras. Ett annat exempel på kommande regler är att kostnader för kontroll som är förknippad med t.ex. påvisad bristande efterlevnad av regelverket eller matförgiftningsärenden och klagomål skall debiteras den företagare som har ansvaret för den bristande efterlevnaden. betalas bara för uppföljning av prov som lett till anmärkning. Olika aktörer inom livsmedelsområdet Livsmedelsföretagen (Li), med ca 1 000 medlemsföretag, är en arbetsgivar- och branschorganisation för livsmedelsindustrin. Li bildades genom en sammanslagning av och branschorganisationen . Li verkar för att livsmedelsföretagen i skall karakteriseras av högt anseende och mångfald samt ha god tillväxt, lönsamhet och konkurrensförmåga. är vad gäller branschfrågor medlemmar i olika specifika branschföreningar som samverkar inom Li. finns 16 olika föreningar som representerar lika många delbranscher: -Bagare och Konditorer -Svenska Choklad-, -Föreningen och Djupfrystindustri -Kött och Charkföretagen (KCF) -Föreningen och Fettproducenter -Allmänna Gruppen. Föreningarna, som har särskilda uppgifter, företräder inte sina medlemmar i arbetsgivarfrågor. I vissa av dessa branschföreningar är andelen små företag stor. Ett exempel på detta är Bagare och Konditorer som har ca 530 medlemsföretag med totalt ca 15 000 anställda. Det finns även andra föreningar som representerar företag inom livsmedelsområdet. I denna uppföljning har information inhämtats från Gårdsmejerister (SGM) och småskaliga kontrollslakterier (SSKS). SGM har ca 3035 aktiva producenter bland sina medlemmar och SSKS ca 20 producenter.163 163 & , 2005. OLIKA AKTÖRER INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 4 2005/06:RFR3 () är en intresse- och näringslivsorganisation för dem som äger eller brukar jord och skog och för deras gemensamma företag inom lantbrukskooperationen. Av LRF:s 159 000 medlemmar är huvuddelen verksamma i ca 80 000 lantbruksföretag som baserar sin verksamhet på jord, skog och landsbygdens miljö. Förbundet skall bidra till att skapa förutsättningar för uthålliga och konkurrenskraftiga företag och till att utveckla livs- och företagsmiljöer på landsbygden. LRF arbetar bl.a. med att skapa positiv opinion för bönders verksamhet och produkter, bygga upp kunskap hos medlemmar, förtroendevalda och anställda, erbjuda medlemmarna personlig service och genom egen affärsverksamhet på utvalda områden tillgodose efterfrågan på kvalitativa tjänster.164 Vid LRF i finns projektet som finansieras genom , privat insats och nationella offentliga medel. Mer Värd Mat är ett projekt för den livsmedelsproducerande näringen i . Första delen av Mer Värd Mat (20002002) hade en bred ansats för att skapa intresse kring lokalt producerad mat. Många av aktiviteterna hade fokus på kompetensutveckling och konsumentinformation parallellt med marknadsutvecklingsinsatser som riktades mot förädlingsföretagare och konsumenter via butiker och restauranger. Ansatsen i den andra delen av Mer Värd Mat är både smalare och djupare utifrån tidigare erfarenheter. (20022005) arbetar man vidare med speciellt utvalda utvecklingsdelar. Projektet har en budget på ca och finansieringen sker genom , privat insats och nationella offentliga medel. Arbetet leds av en projektledare med fyra personer anställda. Dessa skall arbeta med frågor inom fyra olika områden. Projektet har satsat på företag som vill växa. Man har arbetat mycket med bl.a. utbildningsfrågor. Kring råvarufrågor har bl.a. studiedagar anordnats. Marknadsfrågor har tagits upp, liksom framtidsfrågor. I ett samarbete med hälften av butiker har man tagit fram en märkning av jämtländska produkter (Smakrikt). Samarbete har även inletts med ett antal restauranger som får denna märkning.165 LRF har drivit projektet i vilket uppges ha lett till ett brett intresse för lokala livsmedel hos konsumenter, handel och myndigheter. genomför LRF projektet i som finansieras av och EU. Syftet är att skapa långsiktiga affärsrelationer mellan länets livsmedelsproducenter och olika kundkategorier.166 165Intervju Mer Värd Mat. 166Intervju LRF och webbplatsen . 2005/06:RFR3 BILAGA 4 OLIKA AKTÖRER INOM LIVSMEDELSOMRÅDET Lantbrukskooperationen består av ett antal ekonomiska föreningar och deras dotterföretag. De lantbrukskooperativa företagen förädlar och säljer bl.a. livsmedel. Lantbrukskooperationen ägs av medlemmarna. Två av de största livsmedelsföretagen i är och . är ett lantbrukskooperativt företag, ägt av svenska och danska mjölkbönder. Mätt efter mjölkmängd är det största mejeriföretag. Det är en världsomspännande koncern som finns representerad i 23 länder, med egen produktion i åtta länder och licenstillverkning i två länder. har totalt 21 000 anställda varav 4 500 i och en årlig omsättning på . Arla har anläggningar i södra och med som nordligaste ort. är en ekonomisk förening som ägs av svenska bönder och svarar för huvuddelen av all slakt i landet samt är marknadsledande inom styckning och charkuteritillverkning. Koncernen har 4 100 anställda uppdelat på 12 anläggningar från i norr till i söder och en omsättning på . Hushållningssällskapen är regionalt baserade, fristående kunskapsorganisationer som vill vårda och utveckla landsbygden och dess värden. Detta görs främst genom att utveckla och förmedla kunskaper till lantbrukare och andra företagare på landsbygden samt till deras avnämare. Verksamheten bedrivs i hela landet, ofta i projektform i nära samverkan med offentliga sektorn men också direkt till den enskilde företagaren. Det första hushållningssällskapet bildades på 1791. finns det i alla landets län.167 Hushållningssällskapen har drivit ett antal projekt med kopplingar till småskalig livsmedelsproduktion, bl.a. Mat som utvecklingskraft. i driver projektet och smaka på . Ekologisk odling regleras av EG-förordningar som är minimiregler som måste uppfyllas för att varor skall få säljas som ekologiska. i är Krav. Vad gäller livsmedelsförädling är central tillsynsmyndighet och kontrollerar Kravs arbete. Krav är en kontrollförening för ekologisk produktion. Krav bildades för att skapa en trovärdig märkning av ekologiska livsmedel och förenkla för konsumenter att göra en miljöinsats genom sina dagliga inköp. Verksamhetsidén innebär att verka för en hållbar utveckling genom att ta fram regler för 167 Se webbplatsen . OLIKA AKTÖRER INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 4 2005/06:RFR3 ekologisk produktion, kontrollera att de efterlevs och informera om Kravmärket. Krav är en ekonomisk förening med 29 rikstäckande medlemsorganisationer. Huvudkontoret ligger i . Kontrollen av ekologisk produktion sker vid besök, minst en gång för varje producent. Knappt 5 000 företag är anslutna till Kravs kontroll, varav 4 700 lantbruk. Ekologiska livsmedel står för av den totala livsmedelsförsörjningen i Sverige.168 I Kravs stadgar sägs att den ekologiska produktionen strävar efter att stärka banden mellan landsbygd och tätort samt mellan producent och konsument, bl.a. genom öppenhet kring verksamheten. En diversifierad och geografiskt spridd livsmedelsproduktion ger möjlighet till maximal återcirkulering av näringsämnen och mullråvara. Krav har enligt uppgift ett fast årligt pris och ett rörligt pris. Det fasta årliga priset är om företaget har både ekologisk och konventionell produktion. Om företaget är helt omlagt till ekologisk produktion är priset . Kunden kan även vara fleransluten och betalar i årligt pris, dvs. om man har växtodlingen ansluten till Krav och startar ekologisk livsmedelsförädling med inköp av externa råvaror till . För produktgodkännanden finns ett grundpris. De enkla produkterna betalar ett lägre pris än de sammansatta. Det rörliga priset baseras på en procentsats i en trappmodell på försäljningsvärdet av Kravgodkända livsmedel. Det rörliga priset sänks successivt . Det finns många mindre företag som inte betalar ett rörligt pris till Krav. Krav har också infört ett rabattsystem för ansökningar etc.169 Eldrimner är ett resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling i Ås i . Centrumet är resultatet av ett mångårigt utvecklingsarbete som bedrivits vid i . Eldrimner betecknar sig som en mötesplats för småskaliga företagare inom livsmedelsförädling och som ett centrum för tillämpad kunskap som hjälper i gång och stöder företagare inom den småskaliga livsmedelsförädlingen. Eldrimner är ett mål 1-projekt som ägs av och drivs i samarbete med . Eldrimner arbetar nära den småskaliga näringen i länet vilken finns representerad i Eldrimners styrgrupp. Genom rådgivning, utvecklingsarbeten och utbildning vill projektet stimulera och utveckla näringen både hjälpa i gång nya företag och hjälpa befintliga företag att växa om de vill. Syftet är att uppnå lönsamhet i företagen. Eldrimner arbetar också genom att skapa nätverk och utbyten mellan företagare i . Till olika kurser har centrumet haft lärare från olika delar av . Eldrimner inriktar sig på de allra minsta livsmedelsförädlarna och betonar mycket det hantverksmässiga. Genom t.ex. det rullande produktionsköket och det flyttbara mejeriet har nya företagare 168Se webbplatserna och . 169E-brev från Krav. 2005/06:RFR3 BILAGA 4 OLIKA AKTÖRER INOM LIVSMEDELSOMRÅDET fått pröva på att tillverka sina produkter i en godkänd livsmedelslokal som hyrs i stället för att man måste bygga eget kök eller mejeri under en prövotid.170 är en webbplats171 för information om livsmedel. Intressenterna bakom webbplatsen är i , , Li, LRF, , , Svensk Dagligvaruhandel samt Hotell- och Restaurangföretagare. Webbplatsen vänder sig till alla i livsmedelskedjan och vill bl.a. underlätta för aktörerna inom livsmedelsområdet att nå varandra med snabb information. produceras vid SLU. Vid SLU finns även Regional mat som är ett projekt i samarbete mellan , LRF och SLU. Projektet syftar till att stödja landsbygdsutvecklingen med inriktning på livsmedelsproduktion och att öka konkurrenskraften inom sektorn genom att stärka småskaliga livsmedelsförädlare och konsumenter. Projektet finansieras till en del av . Arbetet i projektet syftar bl.a. till att synliggöra vad som händer när det gäller lokal livsmedelsproduktion och regional mat på olika håll i landet. Projektet har bl.a. matambassadörer med lokal och regional förankring, ett nationellt nätverk för projektledare runt om i landet samt ett nätverk med forskare. anordnades en europeisk konferens i . på (Livstek) har som mål att se till att små och medelstora livsmedelsföretag som vill utvecklas får hjälp att öka sin förädlingsgrad. Livstek hjälper till med produkt- och processutveckling samt att eliminera eventuella problemområden i produktionen. Livstek utbildar och ger kurser i bl.a. produktutveckling, HACCP (Hazard Analysis Critical Control Points), grundläggande hygien m.m. Livstek har dessutom en försöksfabrik vars syfte är att livsmedelsföretag skall kunna testtillverka produkter och processer. (GLC) är en ideell intresseförening bestående av ett antal livsmedelsföretag i i anslutning till Livstek.173 Enligt uppgift har över 600 personer deltagit vid utbildningar, träffar och seminarier. Regeringen beslutade att Livstek får för att förstärka sin verksamhet vid det nationella centrumet för praktisk livsmedelsteknik. 170Intervju Eldrimner och webbplatsen . 172Intervju Regional mat samt webbplatsen . OLIKA AKTÖRER INOM LIVSMEDELSOMRÅDET BILAGA 4 2005/06:RFR3 är ett nationellt industriforskningsinstitut med uppgift att stärka industrins konkurrenskraft inom områdena livsmedel och bioteknik. , som startade och har ca 140 anställda, har sitt huvudkontor i . bedriver strategisk och tillämpad forskning (se bilaga 5). Vidare har en omfattande konsultverksamhet inom produkt- och processutveckling liksom utbildnings- och kompetensutvecklingsverksamhet.174 uppger att man har en lång tradition av att arbeta med små livsmedelsföretag. har 44 av sammanlagt 133 företag i färre än 50 anställda. har en organiserad och strukturerad kontaktverksamhet gentemot små och medelstora företag. uppger att man har varit i kontakt med ca 2 000 företag, dvs. ca 200 företagskontakter per år.175 Meny är ett samarbete mellan universitet, högskola och institut med stöd av som syftar till att stärka företagens utvecklingskraft genom att föra ut forskningens expertkunskaper till industrin i nya former. Meny arbetar för att öka kontaktytorna mellan forskning och livsmedels- och bioteknikindustrin. Bakom Meny står SLU, och (), , och . Menys verktyg är webbaserade utbildningar, menycirklar och mentorskapsprogram. Meny riktar sig till små och medelstora företag inom livsmedels- och bioteknikbranscherna i Sverige.176 174Eriksson, 2002. I gymnasieskolan finns 17 nationella program som samtliga är treåriga. Programmen skall ge en bred basutbildning och grundläggande behörighet att studera på universitet eller högskola. Tretton av programmen har yrkesämnen och skall omfatta minst arbetsplatsförlagd utbildning på en arbetsplats utanför skolan. Ett av dessa program är livsmedelsprogrammet. Programmet har inga nationella inriktningar men riksrekryterande lokala inriktningar. Livsmedelsprogrammet syftar till att ge grundläggande kunskaper för arbete inom livsmedelsindustri, detaljhandel och närliggande områden samt till att ge en bred bas för arbete inom hela livsmedelsområdet. I livsmedelsprogrammet skall framför allt ges kunskaper om produktion och hantering av livsmedel. En viktig del i utbildningen är kännedom om svenska livsmedelstraditioner, liksom bl.a. kännedom om internationella föreskrifter och överenskommelser inom livsmedelshanteringens område. Programmet har bl.a. följande valbara kurser: Bagerikunskap, charkuterikunskap, konditorikunskap, styckningskunskap, färskvarukunskap, företagsekonomi (bl.a. småföretagande) och handel.177 Dessutom kan nämnas att det finns olika utbildningar inom livsmedelsområdet även inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och som kvalificerad yrkesutbildning (KY). och högskolor finns möjlighet att studera ett flertal olika ämnen inom livsmedelsområdet.178 Som exempel kan nämnas agronomprogrammet (180 poäng, ), livsmedelsprogrammet (80 poäng, ), kostekonomprogrammet (160 poäng, ) samt nutrition och livsmedelsvetenskap (160 poäng, ). Dessutom finns ett flertal kurser, t.ex. animaliska livsmedel (15 poäng, ), mjölkproduktlära (7 poäng, ), livsmedelslagstiftning (2 poäng, ), kostvetenskap (20 poäng, ), kvalitetssystem för livsmedelsindustrin (10 poäng, Högskolan på ), livsmedelssäkerhet och riskvärdering i ett EU-perspektiv (5 poäng, ), livsmedelskemi (10 poäng, ) samt livsmedelstillsyn (5 poäng, ). Utbildningen till livsmedelsagronom vid SLU i ges . Under utbildningens två första år läser man kurser i grund- 177Skolverkets webbplats (Kursinfo 2004/05). 178Se även webbplatsen . UTBILDNING OCH FORSKNING BILAGA 5 2005/06:RFR3 läggande ämnen som matematik, kemi och biologi tillsammans med SLU:s bioteknologistudenter. Från tredje året sker en specialisering mot livsmedel genom kurser i livsmedelskemi och livsmedelsmikrobiologi. Det fjärde året sker en fortsatt fördjupning inom livsmedelsämnet i kurser som specifikt behandlar vegetabilier, kött och mjölk. Under utbildningen har studenterna även möjlighet att läsa kurser som marknadsföring, statistik, projektledning. Enligt SLU har utbildningen stark anknytning till livsmedelsforskningen och det avslutande examensarbetet genomförs ofta i samarbete med industrin.179 Livsmedelsprogrammet i är en helt ny tvåårig yrkesutbildning som skall ge grundläggande kunskaper i förädling av råvaror och hantering av mat samt kunskaper i produktionsteknik och ekonomi. Programmet vänder sig till dem som är intresserade av att arbeta inom livsmedelsbranschen eller som kanske har funderat på att utveckla egna produkter. Programmet innehåller branschinriktade specialkurser som ger möjlighet att läsa en inriktning mot särskilda områden. I den avslutande delen av utbildningen ingår ett moment med praktik samt ett avslutande projektarbete/examensarbete. Utbildningen sker med normal studietakt på distans.180 Exempel på forskning inom området småskalig livsmedelsproduktion En genomgång av den svenska livsmedelsforskningen som direkt behandlar eller kan tänkas beröra småskalig livsmedelsproduktion redovisas kortfattat per institution (utan inbördes ordning). Redovisningen gör inte anspråk på att vara fullständig.181 Forum för företagsforskning (FSF): FSF är en stiftelse med uppgift att bygga nätverk mellan forskare vid olika universitet och högskolor inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet. bedrivs flera forskningsprogram som kan omfatta småskalig livsmedelsproduktion, t.ex. effekter av insatser för småföretagsutveckling, småföretagen i den lokala och regionala utvecklingen samt om kvinnors företagande. (Esbri): Esbri är ett fristående forskningsinstitut som arbetar med forskning, utbildning och kunskapsspridning inom entreprenörskaps- och småföretagsområdet. Institutet driver även internationell forskning. Ingen forskning som direkt rör småskalig livsmedelsproduktion har redovisats. : Det svensk-danska nätverket för vetenskap, industri och offentlig sektor stöder forskningsprojekt om livsmedel. Syftet är att synliggöra . Ett projekt var som skapades 1995 för att främja turismen genom att stödja små företag som 179SLU:s webbplats (Agronomprogrammet). 180Umeå universitets webbplats (Livsmedelsprogrammet). 181Som källa har huvudsakligen använts webbplatsen /regmat och de olika institutens webbplatser. 2005/06:RFR3 BILAGA 5 UTBILDNING OCH FORSKNING arbetar med lokal och regional mat. och var deltagande regioner. Den småskaliga livsmedelsproduktionen analyserades enligt den s.k. SWOT-metoden (Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats). (): Institutet är en ekonomisk analysmyndighet med verksamhetsfält jordbruk och livsmedel. Från senare år har exempelvis rapporten levande landsbygd vad kan politik åstadkomma? av och publicerats (rapport 2004:3). för Livsmedel och , : är ett industriforskningsinstitut, vars syfte är att stärka livsmedels- och bioteknikföretagens konkurrenskraft. En tredjedel av intäkterna är offentliga medel, två tredjedelar är uppdragsintäkter samt medlemsbidrag från industrin. består av ca 150 företag med ca 600 produktionsenheter i och i utlandet. uppges ha en omfattande konsultverksamhet (se bilaga 4). bedriver strategisk och tillämpad forskning inom livsmedel och bioteknik enligt ett industristyrt, målinriktat forskningsprogram och i industrigemensamma projekt. Forskningen rör även småskalig produktion även om man inte explicit redovisar sådan forskning. Stiftelsen (), : ändamål är att bedriva vetenskaplig forskning, främst inom lantbruk och näringsfrågor. Forskningsinriktningen är nya sätt att arbeta med livsprocesser och studera hela system, som ännu endast till vissa delar accepterats vid vanliga universitet och högskolor. Med utgångspunkt från själva jordbruksföretaget med mark, grödor, djur och människor studeras frågor med konsekvenser såväl för livsmedlens kvalitet, närings- och hälsovärde som för den omgivande miljön, landskapet och samhället i stort. Aktuell forskning omfattar bl.a. lokal livsmedelsförsörjning och ekologiskt lantbruk samt miljöpåverkan och resurshushållning i småskaliga system för livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och distribution. (): JTI är ett industriforskningsinstitut som forskar, utvecklar och informerar inom områdena jordbruk, miljö, energi och avfall. De olika projekten och uppdragen är samlade i sex målinriktade program: Organiskt material i kretslopp, behandling av organiskt material, uthålligt växtnäringsutnyttjande, växtodling med precision, teknik och miljö i djurhållningen samt arbetsmaskiner. När det gäller småskalig livsmedelsproduktion forskas bl.a. om mobila slakterier. (): Vid institutionen för biometri och teknik forskas om transportsystem i livsmedelskedjan. Vid institutionen för landskapsplanering, (LPUL) forskas om aktörssamverkan för hållbar utveckling i livsmedelsproduktionen. lantbruk (CUL) vid SLU är ett samarbetsforum för forskare och andra med intresse för forskning inom ekologiskt lantbruk och lantbrukets uthållighetsfrågor. CUL arbetar med utveckling av tvärvetenskapliga forskningsmetoder och för samverkan och samplanering av insatser för forskning, utvecklingsarbete, utbildning och informationsspridning. Vid CUL forskas exempelvis om utvecklingen av UTBILDNING OCH FORSKNING BILAGA 5 2005/06:RFR3 begreppet matavtryck eller livsmedelsförsörjningsområde samt om lokal distribution (landsbygdsutveckling). : Forskningen rör bl.a. miljön avseende transporter och distribution inom livsmedelsindustrin. : Vid institutionen för restaurang- och måltidskunskap (dvs. Restauranghögskolan i ) forskas om lokal och regional måltidskultur som politiskt och ekonomiskt verktyg. (): GRI är för tvärvetenskaplig forskning. I GRI:s regi har forskare möjligheten att i programform arbeta med forskningsprojekt med hög näringslivs- och samhällsrelevans. Bland annat forskas om konsumenters miljömässiga agerande som meningsskapande, dvs. att olika konsumenter förstår miljöanpassade produkter på olika sätt. Turistdelegationen och Etour: Etour är ett forskningsinstitut inriktat på kunskap om turism och resande. Forskare knutna till Turistdelegationen, Etour m.fl. forskar om landsbygdsutveckling, matkultur, turism m.m. har drygt 127 000 invånare. Länet består av åtta kommuner: , , , , , , och . kommun har ca 58 000 invånare. Småskalig livsmedelsproduktion i länet