eunbil · GT0N1669 · 2006-09-08 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet (ev). Meddelande från kommissionen till rådet och : En hållbar europeisk vinsektor Kommissionen publicerade ett meddelande om en kommande reform av marknadsordningen för vin. I meddelandet identifieras de nuvarande problem inom den europeiska vinsektorn, såsom strukturell obalans, nedgång i konsumtionen och minskad konkurrenskraft för europeiska viner, det komplicerade regelverket samt bristande miljöhänsyn i nuvarande marknadsordning. Fyra alternativa reformförslag har beaktats i meddelandet: oförändrad situation, djupgående reform, reform i linje med tidigare CAP-reformer och full avreglering. Kommissionen förespråkar alternativ två; en djupgående reform som i stora drag innebär att destillationsstöd, stöd till privat lagring samt druvmuststöd tas bort direkt. Budgeten skall dock bibehållas och pengar skall i stället delas ut i så kallade nationella kuvert. Reformen bör enligt kommissionen genomföras i två steg. I första fasen skapas marknadsbalans och i andra fasen förbättras konkurrenskraften. Det frivilliga röjningsbidraget sätts på en attraktiv nivå inledningsvis för att därefter minska successivt . Målet är att 400 000 ha avvecklas . Den areal som röjts skall sedan vara berättigad till det frikopplade gårdsstödet. När det gäller de andra alternativen menar kommissionen att ett införande av frikopplade stöd för vinproducenter i enlighet med tidigare CAP-reformer skulle innebära att flera av problemen på vinmarknaden kunde lösas, speciellt balansen på vinmarknaden. Det skulle även innebära ökad miljöhänsyn för all vinareal eftersom det medför en koppling till de så kallade tvärvillkoren. Nackdelen är, liksom i alternativet med full avreglering, att sektorn på kort och medellång sikt tvingas genomgå en mycket tuff omställning. En frikoppling av stöden innebär även att de gemensamma medlen i huvudsak går åt till att stödja lantbrukarnas inkomst i stället för att stödja strukturella förändringar som skulle kunna förbättra marknadsbalansen. Förslag till svensk ståndpunkt EU är den ledande vinproducenten i världen med en hög produktion av konkurrenskraftiga kvalitetsviner. bör stödja kommissionens förslag om en djupgående reform som en övergångsåtgärd för att nå slutmålet om en avreglerad vinsektor. ifrågasätter dock förslaget om nationella kuvert. Skulle sådana införas är det viktigt att de bidrar till övergången till en lönsam produktion och inte innehåller åtgärder som inte leder till någon förbättring i sektorn. Det är viktigt att reformen åtföljs av en budgetbesparing och att övergångsperioden för att nå till en avreglerad vinsektor blir kort. har tidigare bidragit med ett positionspapper i syfte att kunna påverka reformprocessen. Frågan var föremål för samråd i inför jordbruksrådet . (ev.) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 404/93 om den gemensamma organisationen av marknaden för bananer - Presentation av kommissionen och diskussion Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen väntas på rådsmötet presentera ett förslag till reform av marknadsordning för bananer. I och med införandet av en ny importregim för bananer kommer reformen av marknadsordningen endast att beröra kompensationsstödet till EU:s bananproducenter. Syftet med kompensationsstödet har varit att säkerställa att bananer producerade inom EU kan säljas till priser som garanterar en rimlig inkomst för producenterna. Stödet varierar med ett genomsnittligt årligt fastställt försäljningspris och är därmed klassat som ett gult (handelsstörande) stöd enligt WTO:s kriterier. Den EU-produktion som berättigar till stöd är maximerad till , dock finns inte något budgettak för stödet. Den genomsnittliga budgetkostnaden för stödet har -2005 uppgått till . Stödet utgör i snitt av bananernas produktionsvärde. Förslag till svensk ståndpunkt vill se minskade handelsstörningar och ökad marknadsorientering för bananproduktionen inom unionen. Det produktionskopplade stödet som utgår till 15 000 bananproducenter uppgår till ca . anser att detta stöd måste minska och att EU inte bör stödja en bananproduktion som inte är konkurrenskraftig. förespråkar ett system som ligger i linje med , samt att bananproducenterna fortsatt ska uppmuntras till att minska de skadliga effekterna som odlingen har på miljön. Dessutom bör verka för en förenkling av regelverket liksom en högre grad av öppenhet i stödsystemet. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. (ev.) Kommissionens meddelande och ev. förslag till främjande av produktion av energigrödor - Presentation av kommissionen och diskussion Enligt den preliminära dagordningen väntas kommissionen presentera ett meddelande om en översyn av stödsystemen för energigrödor inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stödsystemen för energigrödor består av den införda energigrödpremien på per hektar samt möjligheten till odling för energiändamål på jordbruksareal som är tagen ur produktion. Kommissionens meddelande kan komma att åtföljas av förslag som tar hänsyn till genomförandet av EU:s biobränsleinitiativ. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar att ett meddelande presenteras. En förenkling av både regelverket för odling för industri- och energiändamål på uttagen areal och regelverket för energigrödpremien är önskvärd. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1788/2003 om införande av en avgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter - Antagande (möjlig A-punkt) Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande Förslaget består av två delar: Ändrad tidpunkt för inbetalning av avgiften Med hänvisning till den nya förordningen om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken ((EG) nr 1290/2005) föreslår kommissionen en justering av tidpunkten för inbetalningen av den mjölkavgift som medlemsstaterna måste erlägga vid ett överskridande av mjölkkvoten. Förslaget innebär att avgiften ska göras tillgänglig redan vid inledningen av budgetåret för att förbättra budgetprognostiseringen och göra budgetförvaltningen mer flexibel. Överföring av referenskvantiteter från direktförsäljning till leverans till mejeri i de nya medlemsstaterna För vissa nya medlemsstater har mjölksektorn genomgått en snabb anpassning till den utvidgade europeiska marknaden, vilket har lett till en betydande omstrukturering. Direktförsäljning vid den enskilda gården har minskat till förmån för ökade leveranserna till mejeri. Individuella referenskvantiteter som tilldelats producenterna för direktförsäljning skulle därför behöva överföras till referenskvantiteter för leverans till mejeri för att förhindra att oanvända kvantiteter kvarstår i de nationella reserverna för direktförsäljning och motverkar ytterligare omstrukturering i mjölksektorn. Kommissionen föreslår därför att om en ny medlemsstat så begär, kan för /2006 en enda överföring från en ny medlemsstats nationella referenskvantitet för direktförsäljning till referenskvantiteten för leverans undantagsvis tillåtas. Förslag till svensk ståndpunkt Det första delen av förslaget är en logisk följd av ändringen i finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och bör accepteras. kan även stödja det andra förslaget eftersom den snabba förändring som skett i de nya medlemsstaterna sedan EU-inträdet inte praktiskt kunnat förutses i alla dess delar. Det viktiga är att omstruktureringen kan fortsätta och att inte den totala tilldelade nationella referenskvantiteten överskrids. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden - Presentation av kommissionen Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad lagstiftning om godkännandeprocessen för växtskyddsmedel. presenterades även en tematisk strategi och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel. har varit drivande för att revidera dessa regelverk. Kommissionens förslag syftar bland annat till att förbättra skyddsnivån för människors hälsa och miljö. För att uppnå detta föreslås striktare miljö- och hälsokriterier för godkännande av aktiva substanser i växtskyddsmedel. Dessutom finns regler om substitution av växtskyddsmedel när säkrare medel finns. Kommissionens förslag syftar även till att förenkla godkännandeproceduren. Förslaget innehåller en konstruktion om samarbete kring godkännande mellan medlemsstaterna inom tre olika zoner. I zon ingår de nordiska och baltiska länderna. För mer information se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag till revidering av regelverket. Det är dock av stor betydelse att kopplingen stärks mellan detta regelverk och den tematiska strategin med tillhörande ramdirektiv om användningen av bekämpningsmedel. anser att det är viktigt att förbättra skyddsnivån för människors hälsa och miljön jämfört med nuvarande lagstiftning. välkomnar därför kommissionens förslag till striktare regler. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. (a) Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och : Temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel (b) Förslag till och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel - Presentation av kommissionen (a) och rådets beslut nr 1600/2002/EG av om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram. Enligt artikel 4 i beslut nr 1600/2002/EG skall sådana strategier tillsändas och rådet. Vid behov skall de utformas som ett beslut av och rådet och antas i enlighet med förfarande i artikel 251 i EG-fördraget. Om inte annat följer av förslagets rättsliga grund skall de lagstiftningsförslag som bygger på dessa strategier antas i enlighet med förfarandet i artikel 251. (b) Artikel 175.1 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Ett av målen i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram handlar om att minska påverkan av bekämpningsmedel på människors hälsa och miljön. För att uppnå detta mål har bl.a. en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel utarbetats av kommissionen. Strategin ska komplettera lagstiftningen om godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionen lämnade 2002 ett förslag till temastrategi "Mot en hållbar användning av bekämpningsmedel" som ett led i samrådsprocessen med berörda parter som medlemsstater, näring, industri och myndigheter. Strategin har behandlats av EU:s institutioner varefter kommissionen nu lämnar ett slutligt förslag till strategi samt ett tillhörande kompletterande direktiv för gemenskapsåtgärder för att nå en hållbar användning av bekämpningsmedel. För mer information se bilaga 2. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag som ligger i linje med det svenska nationella handlingsprogrammet för minskade risker vid användning av bekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgårdsnäring. anser att förslagets krav på nationella handlingsprogram med mål och kontinuerlig utvärdering av insatta åtgärder är en viktig utgångspunkt för ett systematiskt riskminskningsarbete. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets beslut om utsläppande på marknaden i enlighet med och rådets direktiv /18/EG av rapsprodukter (Brassica napus L., linjerna Ms8, Rf3 och Ms8xRf3) som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden ammoniumglyfosinat och rådets direktiv /18/EG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG, särskilt artikel 18.1 första stycket. Beslut om utsättande fattas genom kommittéförfarande (föreskrivande kommitté). Kommissionen skall förelägga kommittén ett förslag. Kommittén skall yttra sig över förslaget med kvalificerad majoritet. Kommissionen kan anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande. om åtgärderna inte är förenliga med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges (kommissionen kan varken stödja eller motsätta sig förslaget med kvalificerad majoritet) skall kommissionen överlämna förslaget till rådet. har överlämnat sitt förslag till rådet p.g.a. icke-beslut i kommittén kan rådet anta eller motsätta sig kommissionens förslag med kvalificerad majoritet. Detta skall ske annars får kommissionen själv anta sitt förslag. Om rådet motsätter sig förslaget skall kommissionen ompröva sitt förslag. Kommissionen får förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag. Dagordningspunkten handlar om en ansökan om utsläppande på marknaden av rapsprodukter som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden ammoniumglyfosinat. Ansökan ställdes från företaget . till den behöriga myndigheten i . Ursprungligen omfattade den odling, import, bearbetning och användning som all annan raps. föreslog godkännande för ansökan förutom för odling. Olja från denna raps har godkänts som livsmedel enligt Novel Foodsförordningen (EG) nr 258/97. Vidare har frö från denna raps godkänts för användning i foder enligt förordning (EG) nr 1829/2003. Punkten på rådet berör således endast import och bearbetning under direktiv /18/EG. Rapsen är modifierad dels för att vara tolerant mot glufosinatammonium och att vara hansteril (Ms8) respektive återskapande av hanfertilitet (Rf3). Ansökan var uppe i kommittén för omröstning . Kommittén kunde då inte fatta beslut. Kommissionen lämnade därför över förslaget till rådet. Vid omröstningen i kommittén lade ned sin röst. Rapsen bedöms som hälso- och miljösäker men har som rapportörsland i EU föreslagit att GA skall bedömas som reproduktionstoxiskt och därmed förbjudas inom EU. Frågan behandlas inför jordbruks- och fiskerådet i Coreper I . Förslag till svensk ståndpunkt avser att vid jordbruks- och fiskerådet lägga ner sin röst, vilket även skedde vid omröstningen i kommittén. Frågan har inte varit föremål för samråd med tidigare. a) Fågelinfluensa (H5N1) - Uppdaterad information från kommissionen rapporterades de första fallen av fågelinfluensa H5N1 hos vilda fåglar i EU. har smittade vilda fåglar hittats i 13 av EU:s medlemsstater. I gjordes mellan och fynd på tio platser längs , , på och längs ostkusten upp till . För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att samtliga medlemsstater i riskområden skall vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. Vidare har kommissionen beslutat om åtgärder som skall vidtas vid påvisande av H5N1-smitta för att förhindra smittspridning till tamfjäderfä. har antalet fynd av smittade vilda fåglar minskat markant inom EU. Det senaste fyndet var en vild anka i norra . Utbrott av aggressiv fågelinfluensa H5N1 hos fjäderfä förekom och i , (ett hägn med vilda fåglar), , och . Samtliga dessa utbrott har framgångsrikt bekämpats. Även i EU:s närområde tycks situationen vara under kontroll. Bl.a. har rapporterat att man inte haft några nya utbrott . Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har varit föremål för samråd i inför varje jordbruks- och fiskeråd .