eunbil · GT0N1300 · 2006-05-31 00:00:00 — UNIONENS RÅD (16.5) en) 9330/06 från: och kommittén för socialt skydd till: Ständiga representanternas kommitté (Coreper I)/rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) Ärende: Gemensamt yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd om översynen av strategin för en hållbar utveckling För delegationerna bifogas ett gemensamt yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd om översynen av strategin för en hållbar utveckling. Gemensamt yttrande från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd om översynen av strategin för en hållbar utveckling Att skapa ett samhälle utan socialt utanförskap med fler och bättre arbeten bör utgöra ett huvudmål för för en hållbar utveckling. Om sociala modell skall bli hållbar behöver EU möta flera utmaningar: - Uppnå en betydande ökning av sysselsättningen samt förbättra kvaliteten och produktiviteten på arbetet. Prioritet bör ges åt att genomföra den reviderade Lissabonstrategin samt åt att uppnå dess sysselsättningsmål. - Minska fattigdomen och stärka den sociala sammanhållningen. - Stärka den sociala dimensionen av strategin för en hållbar utveckling genom att säkerställa ett nära samarbete med befintliga processer enligt den öppna samordningsmetoden när det gäller socialt skydd och social integration (öppen samordningsmetod), särskilt med avseende på utarbetandet av framåtblickande pensions- samt hälso- och sjukvårdsreformer. Principen om en hållbar utveckling är fast etablerad i Europeiska unionens politiska ram. Enligt artikel 2 i fördraget utgör den ett av EU:s grundläggande mål och kan ges följande definition: "att tillgodose vår generations behov utan att ge avkall på kommande generationers behov". Som ett övergripande och långsiktigt mål kräver den att den ekonomiska politiken, miljöpolitiken och socialpolitiken utformas och genomförs på ett ömsesidigt stärkande sätt. Flera utmaningar måste mötas för att en hållbar utveckling skall kunna uppnås: ( måste ta itu med den ohållbara utvecklingen när det gäller tillgången på arbetskraft som ett resultat av att befolkningen åldras. Följaktligen bör en betydligt ökad sysselsättning, förbättrad kvalitet och produktivitet på arbetet samt stärkt social sammanhållning även i fortsättningen utgöra väsentliga beståndsdelar i strategin för en hållbar utveckling. I detta sammanhang bör prioritet ges åt att genomföra den reviderade Lissabonstrategin samt åt att uppnå dess sysselsättningsmål, i synnerhet att engagera och behålla fler människor på arbetsmarknaden, öka tillgången på arbetskraft, förbättra arbetstagares och företags anpassningsförmåga samt öka investeringarna i humankapital. I detta skede behövs det inte några nya sysselsättningsmål eller mål som särskilt utarbetats i samband med för en hållbar utveckling. Skapandet av nya processer bör undvikas såväl som dubbel nationell rapportering. ( Fattigdomsminskning och social sammanhållning är av central betydelse för en hållbar social utveckling och kan direkt bidra till en hållbar tillväxt. Att säkerställa de offentliga finansernas övergripande hållbarhet, främja lika möjligheter och jämställdhet, uppmuntra arbetsföra att ta anställning och främja en hållbar demografisk utveckling är också aspekter på strategin för en hållbar utveckling, där de sociala skyddssystemen spelar en framträdande roll. ( Strategins sociala dimension måste stärkas genom att ett nära samarbete med befintliga processer enligt den öppna samordningsmetoden säkerställs när det gäller socialt skydd och social integration (öppen samordningsmetod) samt den reviderade Lissabonstrategin. Synergier bör eftersträvas i största möjliga mån, även i fråga om andra EU-processer och initiativ som syftar till social sammanhållning. Även i detta hänseende bör skapandet av nya processer och dubbelarbete när det gäller andra processer undvikas, särskilt i fråga om mål och indikatorer. I detta hänseende bör samråd ske med arbetsgruppen för indikatorer inom kommittén för social trygghet för att säkerställa överensstämmelse med det arbete som utförs inom ramen för den öppna samordningsmetoden. Socialt skydd och hållbar utveckling trygghet är överens om att väl utformade system för socialt skydd är en nödvändig förutsättning för en hållbar utveckling. Genom att skydda medborgarna från sårbarheter, stödja deras välbefinnande och öka deras kapacitet att hantera risker och förändringar bidrar det sociala skyddet till att upprätthålla ett politiskt klimat som underlättar ekonomisk tillväxt. Det sociala skyddsnätet har denna funktion, som det ser till att strukturella anpassningar inte tar sig uttryck i oacceptabla konsekvenser för välbefinnandet bland sårbara grupper. Lämpliga aktiveringsinsatser säkerställer anknytningen till arbetsmarknaden. Om tillväxten skall vara hållbar måste fördelarna med den vara utbredda. För att uppnå en hållbar utveckling är det därför nödvändigt att garantera de sociala skyddssystemens övergripande hållbarhet genom att säkerställa deras kapacitet att tillhandahålla tillräckligt stöd och möta nya behov bland medborgarna, såväl som deras ekonomiska bärkraft. De komplicerade sambanden mellan de olika dimensionerna av hållbar utveckling talar för vikten av en samordnad politik som erkänner att olika sociala problem liksom sociala, ekonomiska och miljöinriktade processer ömsesidigt påverkar varandra. Kompromisser måste avvägas noggrant. Försämringen av miljön kommer troligen att ha en större inverkan på de fattigare hushållen som av denna anledning har mer att vinna på en ambitiösare miljövänlig politik. Men miljöpolitiken är inte heller neutral alla gånger med tanke på hur den påverkar olika samhällsgrupper eftersom exempelvis fattiga hushåll, i varje fall inledningsvis, troligen kommer att påverkas negativt och oproportionerligt av en politik som syftar till att minska energiförbrukningsmönstren genom en tillämpning av högre priser. Vår förståelse för denna komplicerade ömsesidiga påverkan måste förbättras. Det finns ett behov av att fastställa och stödja sådan miljöpolitik som kommer att bidra till att minska fattigdomen och utslagningen. I detta hänseende välkomnar kommittén för socialt skydd den studie av sambanden mellan social sammanhållning och integration och en hållbar utveckling som kommer att genomföras inom ramen för gemenskapens handlingsprogram mot social utslagning. Dessa mekanismer talar emellertid redan för vikten av att sociala mål på lämpligt sätt integreras i andra politikområden. De belyser också den roll som det sociala skyddet spelar när det gäller att främja framsteg på miljöområdet: väl fungerande socialskyddssystem kan underlätta framsteg på miljöområdet, eftersom mer sammanhängande samhällen i större grad kommer att vara villiga att möta de kostnader som är förenade med strukturella anpassningar eftersom de kommer att vara bättre rustade för det. Ett livscykeltänkande kring arbetet bör underlätta att utvidga arbetslivet som åtgärder vidtas för att bättre förena arbete och privatliv för både kvinnor och män under hela deras arbetsliv och främja aktivt åldrande och därmed beakta den europeiska pakten om jämställdhet och ungdomspakten. Snabba anställningsövergångar genom hela arbetslivet bör också understödja en ökning av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin. Bättre kombinationer av flexibilitet och trygghet är avgörande. Inom detta livscykeltänkande uppmuntras medlemsstaterna att fortsätta att fullfölja övergången till aktiv och förebyggande politik. Det är avgörande att denna aktiva politik drivs i bättre samverkan med sociala skyddsinstrument för att uppmuntra och hjälpa människor att hitta förvärvsarbete och att göra framsteg i sitt yrkesliv. Både incitament och sanktioner bör även fortsättningsvis spela en viktig roll här. Åtgärder som ofta används är följande: ( Att öka effektiviteten och rättvisan i det grundläggande utbildningssystemet. ( Effektiva vägar för ungdomar in på arbetsmarknaden. ( Att främja livslångt lärande och strategier för utveckling på arbetsplatsen. ( Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i politiska åtgärder. ( Att utveckla en generationsöverskridande strategi. Vidare bör betydelsen av att granska demografiska förändringar utöver perspektivet i Lissabonstrategin erkännas. Att uppnå sysselsättningsmålen från är avgörande på medellång sikt. För att upprätthålla våra sociala trygghetssystem kommer det på att bli nödvändigt att gå längre än dessa mål. En ökning av produktionstillväxten kommer att bli ännu väsentligare. Den öppna samordningsmetodens bidrag Effektiva uppföljningsmekanismer är väsentliga för att säkerställa genomförandet av strategin. På det sociala området finns redan en sådan ram och den har rationaliserats för ökad verkan. skydd instämmer i att de operativa mål som anges i bilaga 2 i meddelandet och som motsvarar dem i den öppna samordningsmetoden kommer att visa sig vara till nytta för att främja hållbar utveckling. skydd betonar att genomförandet av den öppna samordningsmetoden förblir en viktig beståndsdel i strategin för hållbar utveckling. Medlemsstaterna har bekräftat sitt åtagande att verkningsfullt agera för att minska fattigdom och social utslagning och detta skulle kunna underlättas genom att medlemsstaterna fastställer nationella mål i detta avseende. Medan det är huvudsakligen medlemsstaternas ansvar att uppnå det övergripande målet att skapa ett socialt integrerat samhälle kommer den rationaliserade öppna samordningsmetoden att tillhandahålla den ram inom vilken medlemsstaterna kommer att dra nytta av politiskt utbyte och ömsesidigt lärande på områden för socialt skydd och integrering och framstegen kommer regelbundet att ses över. Hållbar utveckling handlar till syvende och sidst om rättvisa mellan generationerna och om att säkerställa lika möjligheter inom generationerna. I den gemensamma rapporten om social trygghet och social integration 2006 finns en översyn av ett antal konkreta åtgärder som redan har vidtagits av medlemsstaterna. Den innehåller riktlinjer för hur politik för social integrering kan göras mer effektiv och sociala trygghetssystem - i synnerhet pensions-, hälso- och sjukvårds- samt långvårdssystem - kan moderniseras. Perspektivet för hållbar utveckling är nödvändigt för utformningen av framåtblickande pensions- samt hälso- och sjukvårdsreformer. Det behövs för att möta utmaningarna för den finansiella hållbarheten liksom dem för lämpliga bestämmelser. Till exempel visar utförda prognoser att pensionsreformerna har förbättrat den finansiella hållbarheten . kan sänkningar av ersättningsnivån vid en viss ålder kompenseras och därigenom upprätthålla målet med att tillräcklig pensionsinkomst nås, genom längre arbetsliv och tillämpning av finansiellt hållbara mekanismer för att anpassa de framtida allmänna pensionerna till utvecklingen av välfärden i samhället. Att angripa grundorsakerna till fattigdom och utslagning kommer att kräva en samlad insats . För social integrering förutsätter målet med hållbar utveckling inriktning på barns fattigdom, genom vilken fattigdom och utslagning förs vidare från generation till generation. Det finns behov av mer familjepolitik som stöder barns utveckling som detta mål förenas med större sysselsättningsmöjligheter för mödrar och bättre möjligheter för föräldrar att kombinera arbete och familjeliv. Den grundläggande roll som utbildning spelar för att bryta fattigdomens överförande mellan generationerna behöver också framhållas. Vidare kräver ett perspektiv på erkännande av det faktum att en lyckad integrering av invandrare utgör både en fråga om social sammanhållning och en förutsättning för ekonomisk effektivitet. Att anta ett framåtblickande perspektiv innebär också att integreringen av målet att bekämpa fattigdom och utslagning på relevanta politikområden, både på nationell nivå och gemenskapsnivå, bör stärkas. Ett långsiktigt tillvägagångssätt som strategin för hållbar utveckling kräver uthållighet. Det är avgörande att främja god styrning, i synnerhet genom att säkerställa öppenhet, intressenters deltagande och enhetlighet i insatserna på olika nivåer och mellan olika offentliga verksamheter. En stark medverkan från det civila samhället är en nödvändig förutsättning för att säkerställa att dynamiken bibehålls och det politiska engagemanget inte kommer att avta. Öppenhet och lämplig information är väsentligt för att moderniseringen av det sociala skyddet skall uppfattas på rätt sätt och stödjas av alla medborgare. I detta avseende är det också viktigt att personer som har direkt erfarenhet av fattigdom deltar och stärker processen och tillhandahåller viktiga bidrag till diskussionerna om flera dimensioner av hållbar utveckling. Medlemsstaterna uppmanas att hämta inspiration från de årliga mötena med människor på europeisk nivå med erfarenhet av fattigdom. Den öppna samordningsmetoden och Lissabonstrategin Att den rationaliserade öppna samordningsmetoden närmare samspelar med de nationella strategierna för tillväxt och sysselsättning enligt de reviderade Lissabonstrategierna är sättet att säkerställa att de kortsiktiga "Lissabonmålen" effektivt beaktar det långsiktiga målet med hållbar utveckling. Mer integrerade arbetsmarknader är viktigt av ekonomiska skäl liksom för social rättvisa. Att öppna sysselsättningsmöjligheter för ungdomar och missgynnade grupper, kvinnor och äldre arbetstagare kommer att ge omedelbara vinster men också stödja långsiktig tillväxt. Politik för att främja investering i yrkesutbildning, hälsa & säkerhet, aktivt åldrande, jämställdhet och förbättrade möjligheter att förena arbete och privatliv, är alla viktiga på kortare sikt, men också ur perspektivet för hållbar utveckling. Att minska den absoluta fattigdomen r en prioritet fr hela det internationella samfundet. Det r ocks vsentligt att globaliseringen fungerar till frdel fr alla genom att frmja en stark social dimension som skerstller social sammanhllning och integrering av alla mnniskor. Kommittn fr socialt skydd r enig om behovet av att skerstlla konsekvens mellan EU:s interna och externa politik genom, exempelvis, frmjande av grundlggande arbetsnormer och drgligt arbete, frmjande av grundlggande sociala skyddsnormer och lmplig frvaltning av ekonomisk migration. Det medfr ocks en frstrkning av sysselsttningen och den sociala dimensionen i utvecklingsbistånd och yttre förbindelser. KOM(2005) 658 slutlig. 9330/06 lym/MW/co DG G II SV 9330/06 bis/MW/co DG G II SV