rfr · GT0WRFR3 · 2006-01-01 00:00:00 — genomförs olika insatser för att komma till rätta med problem som den småskaliga livsmedelsproduktionen möter. Uppföljningen visar att den enskilde producenten och konsumenten ännu inte alltid i alla delar kan se resultatet av detta förändringsarbete. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har slutligen ingått att som en referens till utvecklingen i belysa småskalig livsmedelsproduktion i ett antal andra europeiska länder, nämligen , , , , och . Uppföljningen visar att andelen små företag inom livsmedelsområdet är hög i samtliga studerade länder. Generellt sett uppmärksammas små och medelstora livsmedelsföretags möjligheter att leverera kvalitetsprodukter till medvetna konsumenter och att de är viktiga för att utveckla landsbygden. De småskaliga livsmedelsföretagen i de studerade länderna står delvis inför motsvarande problem som i . I flera länder uppges att bristen på riskkapital för nystartade företag hindrar utvecklingen av små företag på livsmedelsområdet. Vidare pekas på att kompetensen inom företagen när det gäller t.ex. kvaliteten i det interna arbetet och för att hantera stöd bör höjas. I flera länder talas om nödvändigheten att utbilda de anställda i branschen för att också öka möjligheterna till förnyelse. Det påpekas att småskalig livsmedelsproduktion omfattas av samma regler och tillsynsavgifter som de stora företagen. När det gäller de statliga insatserna inom området redovisar flera länder att det ges bidrag för bl.a. kompetensutveckling i små företag, till nya idéer och marknadsföring. Medel utgår även för att utveckla företagsverksamheten på landsbygden, genom t.ex. särskilda resurs- och för små företag i livsmedelsbranschen. Forskning på området samt kontakterna mellan forskare och industri uppmärksammas. Flera företag och andra aktörer i har ett väl utvecklat utbyte med motsvarande aktörer i andra länder, vilket har inspirerat och berikat utvecklingen av den småskaliga livsmedelsproduktionen i . Från svenska företag och andra aktörer pekas ofta på att den småskaliga livsmedelsproduktionen i andra länder är mer omfattande och att tillämpningen av det gemensamma regelverket upplevs som strängare i än i andra länder. I uppföljningen har flera pekat på att inte har någon tradition av småskalig livsmedelsproduktion. 2005/06:RFR3 SAMMANFATTNING OCH BEDÖMNINGAR Uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömning Småskalig livsmedelsproduktion är ett område som uppmärksammas i flera länder. Alla EU-länder har samma grundläggande regelverk kring bl.a. hygien och kontroll, vilket gör att skillnader i läget för den småskaliga produktionen mellan och andra länder inte enbart kan förklaras genom att skulle ha strängare regler och kontroller. Orsakerna till skillnaderna förklaras även genom olika traditioner, både när det gäller producenters utbud och konsumenters efterfrågan på småskaligt, lokalt och hantverksmässigt producerade livsmedel. Det är svårt att bedöma i vilken grad som skillnader i statliga insatser och andra faktorer kan förklara de skillnader som råder mellan olika länder; dels är det generellt svårt att jämföra olika länder, bl.a. på grund av ett flertal strukturella skillnader, dels är det svårt att i en studie med den inriktning som denna uppföljning har haft tränga bakom statistik och undersöka hur förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion fungerar i olika länder i praktiken. Miljö- och jordbruksutskottets beslut Miljö- och jordbruksutskottet har beslutat att följa upp och analysera regeringens redovisning av resultat för politikområdet Livsmedelspolitik i budgetpropositionerna samt att göra en fördjupad uppföljning inom någon del av politikområdet. Utskottet har i betänkande 2004/05:MJU2 anfört att resultatet av utskottets arbete med uppföljningen kommer att redovisas vid lämpligt tillfälle, troligtvis vid beredningen av budgetpropositionen för . I betänkande 2004/05:MJU10 anges att den fördjupade uppföljningen inom politikområdet avser småskalig livsmedelsproduktion. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 18 § riksdagsordningen [1974:153]). Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade vid sitt sammanträde om en uppföljning inom politikområdet Livsmedelspolitik. På utskottets uppdrag genomförde i samarbete med miljö- och jordbruksutskottets kansli en förstudie som underlag för uppföljnings- och utvärderingsgruppens beslut om inriktningen på en huvudstudie.1 Vid sitt sammanträde beslutade gruppen att genomföra en huvudstudie kring förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion enligt det förslag som tagits fram av utredningstjänsten i samarbete med utskottskansliet. I denna rapport redovisas resultaten av denna uppföljning. Både och regeringen har uppmärksammat den småskaliga livsmedelsproduktionen och framfört att det finns ett intresse för småskalig lokal och regional livsmedelsproduktion både bland konsumenter och inom livsmedelsbranschen. beslutade att ge regeringen till känna vad utskottet anförde om förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion (bet. 2000/01:MJU12). Utskottet pekade bl.a. på att utvecklingen för de småskaliga slakterierna står dåligt i överensstämmelse med den utveckling av landsbygden och det förbättrade djurskydd som riksdag och regering i olika sammanhang sagt sig vilja främja. Tillkännagivandet innebär att regeringen bör ägna särskild uppmärksamhet åt den småskaliga livsmedelsproduktionen och för redovisa förslag till åtgärder som bl.a. -syftar till en förenkling av regelverket, -skapar bättre förutsättningar för lokal och småskalig livsmedelsproduktion, -främjar etablering av nya företag inom området. 1 Uppföljning av förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en förstudie. PM (samt miljö- och jordbruksutskottets kansli). Vidare skall i en allmän översyn av förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen även de synpunkter på ett förändrat regelverk för mobila slakterier som förts fram i ett flertal motioner få sin belysning. Frågan har därefter behandlats i flera av miljö- och jordbruksutskottets betänkanden. Under /02 behandlade utskottet frågan i både betänkande 5 och 15. Utskottet förutsatte i betänkandena att regeringen tar upp frågorna i samband med översynen av landsbygdspolitiken . Någon redovisning av denna översyn gjordes inte, utan i proposition 2003/04:1, utgiftsområde 23, anfördes att regeringen lämnat ett ändringsförslag till Europeiska kommissionen och att kommissionen godkänt ändringsförslagen . konstaterade utskottet (bet. 2003/04:MJU10) att ännu inte fått någon redovisning av förslag till åtgärder. Utskottet förutsatte att regeringen skulle handlägga dessa frågor utan onödigt dröjsmål. uppgav utskottet i betänkande 2004/05:MJU10 att utskottet beslutat om att genomföra en uppföljning av småskalig livsmedelsproduktion. Regeringen har därefter aviserat en skrivelse till om småskalig livsmedelsproduktion. 1.2 Syfte och inriktning Miljö- och jordbruksutskottets uppföljning av åtgärder och utveckling i förhållande till ställningstagande om förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion syftar till att ge utskottet ett fördjupat beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen , en aviserad skrivelse från regeringen om småskalig livsmedelsförädling och motioner inom området. Uppföljningens utgångspunkt är det av beslutade målet för livsmedelspolitiken, dvs. en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan samt regelverket inom det livsmedelspolitiska området. En viktig del av livsmedelspolitiken är målet att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för att kunna göra medvetna val. Utifrån utskottets tillkännagivande till regeringen har uppföljningen inriktats på följande tre huvudområden: 1.Statens insatser för att förbättra förutsättningarna för lokal och småskalig livsmedelsproduktion 2.Statens insatser för att förenkla regelverket 3.Statens insatser för att främja etablering av nya företag inom området. För respektive fråga görs en genomgång av de iakttagelser kring hinder och möjligheter som gjorts, vilka insatser som staten och andra aktörer har vidtagit samt resultatet av dessa insatser. En utgångspunkt för uppföljningen är de små företagens situation och behov. 1.3 Definitioner och avgränsningar Miljö- och jordbruksutskottets uppföljning är inriktad på livsmedelssektorns förädlingsled. Livsmedelssektorns tre andra led primärproduktionen (odling och djurhållning), distributionsledet och konsumtionsledet behandlas endast i begränsad utsträckning. I denna uppföljning används begreppet livsmedelsproduktion som ett sammanfattningsbegrepp för både livsmedelsförädling och slakt, dvs. den förädling som görs i ledet efter primärproduktionen.2 Begreppet småskalig kan definieras på olika sätt, t.ex. genom antalet anställda, verksamhetens omfattning eller genom omsättningens storlek. Definitionen kan även skilja sig mellan olika produkter. betonas även att produktionen är hantverksmässig eller att den är lokal. I denna uppföljning används begreppet småskalig huvudsakligen som beteckning för företag med mindre än 50 anställda, i första hand mikroföretag med färre än 10 anställda. Miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlag till uppföljningen har tagits fram och föredragits av uppföljnings- och utvärderingsfunktionen vid i samarbete med miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljningen bygger i första hand på studier av redan genomförda utredningar m.m. inom området och intervjuer med ett mindre antal små företag, branschorganisationer samt lokala, regionala och centrala myndigheter och andra aktörer. Syftet med intervjuerna har varit att genom fallstudier presentera olika indikationer och bilder. Ambitionen har varit att ge uppföljningen en viss regional spridning genom att genomföra intervjuer i två län: ett glesbygdslän i norra () och ett län med närhet till större städer i (län). I uppföljningen har intervjuer genomförts med olika aktörer inom livsmedelsområdet. Förutom företag har branschorganisationen (Li) och några organisationer för mindre företag inom speciella produktområden, bl.a. Kött och Charkföretagen (KCF), ingått. I uppföljningen har även kontakt tagits med Gårdsmejerister (SGM) och småskaliga kontrollslakterier (SSKS). Andra aktörer inom området som intervjuats är bl.a. Hushållningssällskapen, (), Eldrimner, Regional mat, Mer Värd Mat och Krav. Eldrimner är ett resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling i Ås i . Eldrimner betecknar sig som en mötesplats för småskaliga företagare inom livsmedelsförädling och som ett centrum för tillämpad kunskap som hjälper i gång och stödjer företagare inom den småskaliga livsmedelsförädlingen. 2 En diskussion kring begreppen förs i bl.a. & , 2005. mat drivs i samarbete mellan , och (). Projektet syftar till att stödja landsbygdsutvecklingen med inriktning på livsmedelsproduktion och att öka konkurrenskraften inom sektorn genom att stärka småskaliga livsmedelsförädlare och konsumenter. Projektet drivs vid LRF i . I bilaga 4 görs en genomgång av några av dessa och andra aktörer. Uppgifter har vidare insamlats från bl.a. kommuner, , , Verket för näringslivsutveckling, länsstyrelser och . I avsnittet Referenser anges vilka intervjuer som genomförts. Som en del av uppföljningen har även gjorts en översiktlig genomgång av läget för småskalig livsmedelsproduktion i några andra länder, i första hand genom kontakter med utredningstjänsterna vid de studerade ländernas parlament. Uppgifterna har huvudsakligen inhämtats via ECPRD:s () korrespondenter eller parlamentens utredningstjänster. Från har jämförande statistik inhämtats som omfattar några länder som var EU-medlemmar före samt . Delar av rapporten har i utkastform överlämnats till , , samt Regional mat och Eldrimner för faktagranskning. Synpunkter har framförts från , och Regional mat. I det inledande avsnittet, Sammanfattning och preliminära bedömningar, ges en kort sammanfattning och analys av uppföljningens resultat. I kapitel 2 beskrivs livsmedelsproduktionens omfattning och därefter ges en beskrivning av den småskaliga produktionen. I kapitel 3 beskrivs förutsättningarna för livsmedelsproduktionen i termer av politiska mål, statlig förvaltning, regelverk, tillstånd, tillsyn, bidragsgivning, statistik samt utbildning och forskning inom livsmedelsområdet. I kapitel 4 redovisas uppföljningens resultat vad avser de möjligheter för den småskaliga livsmedelsproduktionen som olika aktörer pekar på. I kapitel 5 redovisas uppföljningens resultat när det gäller vilka problem och hinder som aktörerna pekar på inom både det livsmedelspolitiska området och andra närliggande områden. I kapitel 6 redovisas de olika insatser som gjorts för den småskaliga livsmedelsproduktionen efter tillkännagivande. I kapitel 7 redovisas slutligen resultatet av den internationella utblicken. 2 Livsmedelssektorn och den småskaliga produktionen 2.1 Vad är småskalig livsmedelsproduktion? Begreppet småskalig verksamhet omnämns i flera av föreskrifter och utgår då från verksamhetens omfattning: -Mjölk- och mjölkbaserade produkter: Med småskalighet avses en anläggning där produkter tillverkas från högst mjölk . -Fiskvaror m.m.: En småskalig fiskanläggning skall ha en produktion av mindre än fiskvaror . -Köttprodukter m.m.: En anläggning får leverera högst färdiga produkter för att räknas som icke industriell verksamhet. -Slakt och styckning av tamboskap och hägnat vilt och fjäderfä: Vid ett småskaligt slakteri får ett företag slakta högst 20 fullvuxna nötkreatur och hästar eller motsvarande för andra djurslag enligt ett omräkningssystem (s.k. slaktenheter) och högst 1 000 slaktenheter per år.3 I som träder i kraft försvinner begreppet småskalig. I det nya vidgas begreppet livsmedel något. Som exempel kan nämnas att vegetabilier blir livsmedel redan efter skörden på gården och mjölk blir livsmedel när den lämnar spenen. Djuren blir dock även fortsättningsvis livsmedel först när de kommer till slakteriet.4 Antal anställda vid livsmedelsföretaget Småskalig livsmedelsproduktion kan också definieras utifrån hur många anställda som livsmedelsföretaget har. Europeiska kommissionen rekommenderar en definition som innebär att företag med färre än 50 anställda kategoriseras som små företag (mikroföretag är företag med färre än 10 anställda). Denna definition används t.ex. vid stödgivning via förädlingsstödet. Även menar i en departementsrapport att småskalig livsmedelsproduktion vanligen avser företag med mindre än 50 anställda.5 Under uppföljningen har dock flera aktörer pekat på att inom livsmedelsområdet kan företag med uppemot 50 anställda uppfattas som stora. Även företag med 10 anställda kan i vissa delar av livsmedelsområdet betraktas som ganska stora. Till exempel Verket för näringslivsutveckling () betonar att företagsstorleken tenderar att bli mindre avgörande för det enskilda företagets utvecklingsförutsättningar. 6 Detta synsätt delas också av tjänstemän vid : I ett tillväxtperspektiv är det företagandet 3LRF, 2004. 5Jordbruksverket & , 2005 samt Ds 2005:22. 6Nutek, 2004b. 2 LIVSMEDELSSEKTORN OCH DEN SMÅSKALIGA PRODUKTIONEN i sig som är viktigt, inte olika gränser och definitioner. Från Livsmedelsföretagen (Li) och Kött och Charkföretagen (KCF) pekar man på att strukturrationaliseringen leder till att livsmedelsföretagen får alltmer avancerad teknik och allt färre anställda. I vissa fall avses med småskalig livsmedelsproduktion att den utgår från lokala råvaror. framhålls även att verksamheten bedrivs på landsbygden. Till exempel projektet mat lyfter fram att livsmedlen skall vara producerade lokalt eller regionalt och menar att företagets storlek eller vilken omfattning verksamheten har inte är det primära. Både t.ex. () och projektet mat betonar att lokal småskalig produktion inte enbart handlar om de mycket små företagen. Vidare menar man företag som lyfter fram att de har produkter från ett visst område. Li betonar att de små livsmedelsföretagen även kan ligga i tätort. I andra fall betonas att produktionen skall vara hantverksmässig och bygga på den lokala traditionen. Ett exempel på en sådan definition av begreppet kan hämtas från den utvärdering som har gjorts av projektet : Småskalig livsmedelsförädling definieras som hantverksmässig förädling i liten skala byggd på tradition och på lokala råvaror. Förädlingen är oftast knuten till gården och företagaren har en stark drivkraft i att förverkliga sin idé. Det är en miljömedveten verksamhet där företagandet står för en livsstil och konsumenterna sätts i centrum. Produkterna är av mycket hög kvalitet och råvarorna tydligt spårbara. Inga tillsatser används. Transporterna är ofta få och korta; man arbetar helst med närmarknaden. Den småskaliga livsmedelsproduktionen tar till vara många outnyttjade naturtillgångar. Processen är arbetsintensiv och företagen ger arbete i såväl glesbygd som tätortsnära landsbygdsområden. Det råder ett starkt samband mellan turismutveckling och småskaligt företagande inom livsmedelsområdet.7 2.2 Livsmedelsproduktionens omfattning och fördelning Livsmedelssektorn är en stor och viktig del av det svenska näringslivet. Livsmedelssektorn brukar ofta delas in i fyra led:8 -Råvaruproduktion (primärproduktion) inom jordbruk, trädgårdsbruk, jakt, vattenbruk och fiske. -Förädlingsledet (tillverkning i livsmedelsindustrin). 7Backlund, 2004. 8Se bl.a. förslag till 2001/02:RR19. 2 LIVSMEDELSSEKTORN OCH DEN SMÅSKALIGA PRODUKTIONEN -Distributionsledet (dagligvaruhandeln, spridning av livsmedel via partihandel/lagercentraler och detaljhandel/affärer). -Konsumtionsledet (konsumtion i hemmet och i storhushåll, t.ex. restauranger och skolmatsalar). uppgick livsmedelsindustrins produktionsstorlek till . Livsmedelsindustrin exporterade av sin produktion. Exporten från livsmedelsindustrin av förädlade produkter har ökat från till (löpande priser). Den enskilt största exportprodukten är vodka. uppgick livsmedelskonsumtionen till ca . ökade importen av förädlade livsmedel från ca till 33 miljarder kronor.9 Antal sysselsatta inom livsmedelsindustrin Livsmedelsindustrin (förädlingsledet) består av de företag som på olika sätt förädlar råvaror. Antalet anställda inom livsmedelsindustrin har minskat från ca 65 1995 till ca 59 2004. De största delbranscherna är bagerier (14 700 anställda), slakterier och charkuterier (14 300 anställda), mejerier (7 000 anställda) samt frukt- och grönsakskonservering (5 100 anställda). Andelen kvinnor i branschen som helhet uppgick till . Andelen varierar mellan inom choklad- och konfektindustri och inom mineralvatten- och läskedrycksindustri. 10 Enligt den statistik som redovisas av (bil. 1) sysselsätts av de anställda inom slakterier och köttvaruindustri i företag med mindre än 50 anställda. Motsvarande siffra för frukt-, bär- och grönsaksindustrin är . Det saknas uppgifter för livsmedelsindustrin som helhet. och arbetsställen inom livsmedelsindustrin I likhet med företagsstrukturen som helhet i domineras livsmedelsindustrin av små företag. fanns det totalt cirka 3 100 företag i livsmedelsindustrin. av företagen har mindre än 50 anställda. är mikroföretag med mindre än 10 anställda. Av företagen hade (1 344 stycken) inga anställda, (724 stycken) hade 14 anställda, (397 stycken) hade 59 anställda, (273 stycken) hade 1019 anställda och (215 stycken) hade 2049 anställda. Resterande (140 stycken) hade 50 eller fler anställda. av företagen inom livsmedelsindustrin utgörs av bagerier (ca 1 300 stycken). Inom slakt och charkuteri finns drygt 500 företag. 11 Av tabell i bilaga 1 framgår antalet arbetsställen inom livsmedelsindustrin, fördelat på näringsgren och storleksklass. 9Livsmedelsföretagen, 2005. 10Jordbruksverket, 2004 samt Livsmedelsföretagen, 2005. 11Livsmedelsföretagen, 2005. 2 LIVSMEDELSSEKTORN OCH DEN SMÅSKALIGA PRODUKTIONEN har utvecklingen gått mot allt större företag med färre och större produktionsenheter. När det gäller mejeriområdet kan som exempel nämnas att minskade antalet mejerier (från 71 stycken till 43 stycken), medan mängden invägd mjölk minskade med . Antalet mjölkleverantörer minskade (från knappt 25 000 till knappt 10 000 leverantörer).12 Av tabell 1 i bilaga 1 framgår att det fanns cirka 40 arbetsställen med mindre än 20 anställda där ost tillverkades. Enligt Svensk Mjölk fanns det 15 mejeriföretag och 43 produktionsplatser i . Från LRF uppskattas att det finns mellan 100 och 200 gårdsmejerier, varav många är getmejerier. Omkring 50 gårdsmejerier som säljer till butiker och liknande finns förtecknade på webbplats. När det gäller slakteriområdet finns, enligt förteckning över tillsynsobjekt, 36 småskaliga slakterier (enligt definition). Dessutom finns 10 småskaliga fjäderfäslakterier. När det gäller renanläggningar finns 23 anläggningar på lista över tillsynsobjekt. Totalt inom slakt- och charkområdet fanns drygt 450 företag med mindre än 50 anställda (tabell 6, bil. Kött och Charkföretagen (KCF) uppger att majoriteten av deras medlemsföretag har mindre än 50 anställda. Mobila slakterier13 finns i bruk endast för slakt av renar. redovisar vissa uppgifter om produktionsvärden, dock inte för livsmedelsbranschen som helhet (se bil. Av statistiken för framgår att företag med mindre än 50 anställda svarade för av det samlade produktionsvärdet för slakterier och köttvaruindustri (företag med 19 anställda svarade för ). När det gäller frukt-, bär och grönsaksindustri svarade företag med mindre än 50 anställda för av produktionsvärdet (företag med 19 anställda svarade för ). I de intervjuer som har gjorts i uppföljningen har olika aktörer redovisat olika uppgifter om den småskaliga produktionens omfattning, bl.a. på grund av att det inte finns någon gemensam definition av vad som skall räknas in i småskalig livsmedelsproduktion. Av och studie framgår att många småskaliga livsmedelsproducenter producerar relativt små kvantiteter. I intervjuer har tjänstemän vid och uppgett att det är svårt att uttala sig om den småskaliga livsmedelsproduktionens omfattning i termer av produktionsvolymer och produktionsvärden. uppskattar att småskaliga slakterier producerar av allt kött i , men att de till antalet är lika många som de stora slakterierna. Enligt uppskattningar från LRF har andelen av nötslakt som går till dessa slakterier ökat (högst ), medan den har minskat 12Jordbruksverket, 2004. 13Med mobilt slakteri avses en slakterianläggning som till sin helhet är flyttbar. Ett sådant slakteri kan antingen komma direkt till djurbesättningen eller till en uppsamlingsplats för flera närliggande besättningar (SOU 2003:6). 2 LIVSMEDELSSEKTORN OCH DEN SMÅSKALIGA PRODUKTIONEN för griskött (). Kött och Charkföretagen (KCF) menar att uppgiften att småskaliga slakterier står för av slakten hänför sig till de små slakterier som inte är medlemmar i . LRF menar att det är omöjligt att uppskatta andelen av den totala produktionen i liksom hur den småskaliga produktionen utvecklas eftersom statistiken är bristfällig. Även när det gäller de småskaliga producenternas andel av marknaden är det svårt att få fram uppgifter. Av och studie framgår att småskaliga livsmedelsförädlare och slakterier finns i hela . Ungefär en tredjedel av de småskaliga företagen (049 anställda) inom livsmedelsförädling och slakt finns på landsbygden (1 100 av 3 600 företag). Den länsmässiga fördelningen framgår av tabellen i bilaga 1. När det gäller de två län som har studerats närmare i denna uppföljning framgår av studien att det finns 93 små livsmedelsföretag på landsbygden i och 22 i län (se bil. Av och studie framgår vidare att för av företagen låg huvudansvaret för den dagliga driften av livsmedelsförädlingen hos en man och i av företagen hos en kvinna.