eunbil · GU0N1961 · 2006-12-15 00:00:00 — Dagordningspunkt 3a och 3b Rubrik: 3. a) Förslag till rådets förordningar om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (R) b) Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (importordning) (*)(R) (Kommissionens förslag till rättslig grund: artikel 37 i fördraget) - Antagande (eventuell A-punkt) 5101/06 AGRILEG 5 Dokument: 5101/06 AGRILEG 5 dokument: 2005/06, FPM:37 behandlad vid samråd med : antog ett förslag till en ny förordning om ekologisk produktion. Förslaget skall ersätta den nuvarande förordningen (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel för ekologisk produktion. Förordningen reglerar produktion, förädling, märkning, marknadsföring, kontroll och import av ekologiska livsmedel. Förslaget är ett svar på rådets slutsatser om den europeiska handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk som presenterade . Förslaget innehåller dels en omarbetning av det nuvarande regelverket dels förslag till förändringar på vissa områden. Förordningen bemyndigar att inom ramen för komittologin besluta om detaljregler till förordningen. Förordningen skall enligt förslaget träda i kraft . Regler för import av ekologiska livsmedel från tredje land skall emellertid träda i kraft och utgör därför ett separat förslag till ändring av nu gällande förordning. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. välkomnar kommissionens förslag och är generellt positiv till flera av de revideringar som gjorts i det förslag som presenteras inför rådet. Därför kan också ställa sig bakom den allmänna inriktningen i förslaget till ny förordning. Avseende det separata förslaget till importregler som skall träda i kraft stödjer förslaget och anser att det är angeläget att beslut fattas . stödjer att förordningens räckvidd utvidgas till att även omfatta ekologiskt vattenbruk och produktion av ekologiskt vin. Ett gemensamt regelverk på dessa oreglerade områden kan bidra till en positiv marknadsutveckling inom dessa sektorer. anser att det är positivt att regelverket blir bättre strukturerat och bygger på tydliga principer vilket ger förutsättningar för ett förenklat och mer förutsägbart regelverk. är generellt positiv till de principer och regler som föreslås för växtodling och djurhållning bl.a. avseende att det tydliggörs att det skall finnas regler för slakt av ekologiska djur. anser också att det är positivt att förordningen tydliggör att det skall finnas flexibilitet i regelverket för att kunna ta hänsyn till att det råder skilda förutsättningar för ekologisk produktion i olika delar av världen. När det gäller utformningen av förbudet mot GMO och införandet av ett system med krav på särskilda intyg från försäljare om GMO-frihet, anser att det är svårt att förutse konsekvenserna för den ekologiska sektorn och för möjligheten att kontrollera förbudet. Därför anser att reglerna bör ses över en rimlig tid efter att de trätt i kraft. stödjer inriktningen i förslaget om märkningsbestämmelser avseende när och hur man får marknadsföra produkter och ingredienser som ekologiska. Det är positivt att förordningen tillåter s.k. ingrediensmärkning men anser att det kan behövas en större flexibilitet kring denna märkningsmöjlighet. Det måste vara ett tillräckligt krav att själva ingrediensen är producerad och certifierad enligt det ekologiska regelverket för att utnyttja denna märkningsmöjlighet. I motsats till förslaget förordar tills vidare frivillig märkning av ekologiska livsmedel med den s.k. EU-logon. Istället för obligatorisk märkning bör man satsa på att öka igenkännandet och användningen av EU-logon. anser att förslaget till obligatorisk ursprungsmärkning och dess konsekvenser bör utredas vidare. Denna del av förslaget har kommit i ett mycket sent skede och dess konsekvenser är svåra att förutse. Det är viktigt att krav på ursprungsmärkning beaktar konsumentens rätt att få enkel och tydlig information och att kravet är koordinerat med horisontell lagstiftning om märkning av livsmedel. anser inte att det är ett legitimt syfte att kräva obligatorisk ursprungsmärkning endast för att undvika att EU:s konsumenter blir vilseledda när EU-logon används på produkt från tredje land. Ett sådant problem löses mycket enklare genom att förtydliga att EU-logon inte är en ursprungsmärkning utan istället bara en garanti för att produkterna uppfyller . Avseende kontrollregler stödjer förslaget om att ett riskbaserat angreppssätt skall gälla för kontrollen av ekologisk produktion. stödjer inriktningen i förslaget till nya importregler och anser att det är angeläget att beslut fattas . fäster stor vikt vid förenklingar och att det nya regelverket är förenligt med WTO-regler. Mot bakgrund härav är särskilt positiv till att man inför ett permanent system för import som kommer att öka förutsägbarheten för tredje länder som vill exportera till EU. Vidare är positiv till att man inför en särskild möjlighet att importera via s.k. direkt tillgång om man uppfyller samtliga för ekologisk produktion. När det gäller möjligheten att importera via s.k. likvärdighetsbedömningar anser emellertid att vissa av de tekniska krav som ställs på importörerna är för långtgående. Slutligen anser att man vid likvärdighetsbedömningar i större utsträckning bör ta hänsyn till andra internationellt accepterade standarder för ekologisk produktion. har ännu inte lämnat sitt yttrande om förslag till ny förordning. har emellertid lämnat yttrande över det förslag till ändring av rådets förordning (EEG) nr 2092/91/EEG om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (avseende importregler). I sitt yttrande betonar vikten av spårbarhet och kontroll samt åtgärder för att förhindra oegentligheter vid import av ekologiska livsmedel. Vidare anser att konsumenterna skall på ett enkelt sätt kunna få information om vilket ursprung en ekologisk produkt har. föreslår vidare att hänvisningar till att riktlinjer skall anses vara likvärdiga , bör strykas. I yttrandet uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag till EU-åtgärder för tekniskt bistånd till tredje land samt att åta sig att informera tredje land om de nya reglerna. betonar också att erkännande av regler i tredje land bör bygga på ömsesidigt erkännande av varandras regelverk. Förordningen föreslås reglera produktion inklusive växtodling, djurhållning och vattenbruk, förädling, märkning, marknadsföring, kontroll och import av ekologiska livsmedel. De stora förändringar jämfört med nu gällande regelverk är: Förordningens räckvidd utökas till att omfatta ekologiskt vattenbruk, ekologisk vinodling samt försäljning av ekologiska måltider på restaurang och storkök. Grundläggande principer för ekologisk produktion fastställs och skall ligga till grund för regelverket inklusive de detaljregler som kommissionen bemyndigas att fastställa inom ramen för komittologin. I detta ingår även principer om att tillämpa flexibilitet i regelverket utifrån t.ex. att skilda klimatförhållanden i olika geografiska områden ger olika förutsättningar att uppfylla vissa regler. Bestämmelser om hur förbudet mot GMO i ekologisk produktion skall tillämpas införs. För ämnen som kan ha producerats med hjälp av GMO, och som därmed inte omfattas av generella märkningsbestämmelser, skall den ekologiska producenten kräva ett särskilt intyg från försäljaren som styrker att ämnet inte har producerats med hjälp av GMO. Två märkningskategorier fastställs: 1. Ekologiska produkter, där grundkravet är att av ingredienserna skall vara ekologiska; 2. Ingrediensmärkning, vilket innebär att ingredienser som är ekologiska också får märkas som sådana i ingrediensförteckningen i en produkt som för övrigt är konventionell. Slutligen föreslås särskilda märkningsbestämmelser för produkter som innehåller vildfångad fisk och viltkött. Krav på obligatorisk märkning av alla ekologiska livsmedel med den s.k. EU-logon införs. Märkningen skall emellertid vara frivillig för produkter från tredje land. Krav på obligatorisk ursprungsmärkning av alla ekologiska livsmedel som använder EU-logon införs. Det fastställs att ett riskbaserat angreppssätt skall tillämpas när det gäller kontroll av ekologisk produktion. Ett nytt permanent regelverk för import av ekologiska livsmedel till EU fastställs. Enligt förslaget kan import från tredje land ske via två system: 1. Import via direkt tillgång där den importerade produkten måste uppfylla samtliga ; 2. Import utifrån likvärdighetsbedömningar där den importerade produkten måste uppfylla regler som bedömts vara likvärdiga . Importreglerna skall träda i kraft vilket beror på att nuvarande importregler till stor del bygger på undantagsbestämmelser vilka löper ut . Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa Det nuvarande regelverket för ekologisk produktion (rådets förordning (EEG) nr 2092/91/EEG om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel) är harmoniserad inom gemenskapen. Förslaget till ny förordning ersätter det nuvarande regelverket och är direkt tillämpligt i svensk lagstiftning. Förslaget förutses inte att få några budgetära konsekvenser för vidkommande. De nuvarande behöriga myndigheterna, och , beräknas inte att få någon ökad arbetsbelastning som en följd av förslaget med undantag för att en generell utveckling av marknaden för ekologiska livsmedel, vilket kan underlättas genom förslaget, innebär ökad tillsynsverksamhet. Själva kontrollen utförs av privata kontrollorgan och finansieras av aktörer som är anslutna till systemet. Förslaget förutses inte få några finansiella konsekvenser för gemenskapens budget.