rfr · GT0WRFR3 · 2006-01-01 00:00:00 — Projektet vill även synliggöra regionernas jordbrukare, förädlingsföretag och restauranger för konsumenterna.127 Från Agrarmarkt arbetar man även med ett projekt som är inriktat på lärare och elever, där undervisningsmaterial om österrikiskt jordbruk och livsmedel ingår, tillsammans med studiebesök på bondgårdar och gemensamma inköp av livsmedel. Ett annat centralt mål för livsmedelspolitiken är livsmedelssäkerhet. Bland annat införs en livsmedelsmyndighet som skall svara för en optimering av kontrollerna och kontrollsystemen, från jord till bord. 126Regional mat, 2004. Den österrikiska utredningstjänsten uppger att de allmänna riktlinjer för stöd till små och medelstora företag som organiseras av ministeriet för ekonomi och arbetskraft innefattar två möjligheter att stödja bl.a. livsmedelsföretag. För det första kan stöd ges till unga företagare . För det andra ges programstöd för att utveckla företagen. Båda stöden administreras av (), som är en speciellt kundorienterad bank för administrationen av stöd till österrikisk affärsverksamhet. Genom att långsiktigt säkra konkurrenskraften hos företagen syftar AWS till att stärka ekonomiska position. AWS arbetar på uppdrag av de centrala myndigheterna och beviljar stöd och lån till österrikiska företag. Banken lämnar råd till företagare samt ger stöd till ny teknik och innovationer. Vidare beviljas stödåtgärder inom EU:s landsbygdsprogram för projekt utvecklade av jordbrukare och andra som syftar till att stärka marknaden för kvalitetsprodukter på livsmedelsområdet och till själva livsmedelsförädlingen. Vid sådana samarbeten måste jordbrukarens andel uppgå till . I sammanhanget kan nämnas att olika satsningar också görs på lokal utveckling och för att öka inkomsterna för småjordbrukare, bl.a. i delstaten . Festivalen har lockat 360 000 besökare i 80 byar. Andra satsningar att öka inkomsterna för t.ex. småjordbrukare görs genom organisationen am Bauernhof (semester på bondgård). Organisationen har som kriterier att minst tre lokala produkter måste finnas med på frukostbordet för den som vill ansluta sig. Andra sätt att arbeta med lokal produktion är via utbildning och kurser. Anförande av jordbruksminister vid seminarium om gotländsk mat i Fornsalen, : Måltid och politik. (2004): Eldrimner Resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling En utvärdering av verksamheten inom mål 1-projektet 20012003. I: från Eldrimner, nr . 2000/01:MJU12 Livsmedelskontroll och genteknik. 2001/02:MJU5 Livsmedelskontroll och genteknik. 2001/02:MJU15 Jordbruk, m.m. 2003/04:MJU10 Jordbrukspolitik m.m. 2003/04:MJU14 Djurskydd m.m. 2004/05:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 2004/05:MJU10 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. Dir. 2001:15 och tilläggsdirektiv 2001:17 Onödiga respektive långa djurtransporter samt slakt av djur nära uppfödningsplatsen. Dir. 2004:87 En strategi för hållbar landsbygdsutveckling. Dir. 2004:140 Avgifter för foder-, livsmedels- och djurskyddstillsyn. Ds 2004:11 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. Ds 2005:22 Småskalig livsmedelsförädling. Ds 2005:31 Anpassningar till nya EG-bestämmelser om livsmedel, djurhälsa, foder, djurskydd och växtskydd m.m. . (2002): Utvärdering av SIK:s projekt. Om teknikspridning i små och medelstora livsmedelsföretag i västra . (2005): Handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Hela ska leva (2005): Yttrande över På väg mot En hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36). Food from & Defra (2005): & Drink. Formas (2004): Nationellt forskningsprogram för livsmedel. Förslag till 2001/02:RR19 Statens styrning av livsmedelstillsynen. (2005): Landsbygden i den regionala utvecklingen. (2004): Remissyttrande över rapport om utvecklingen 19952002 av jordbruket i det fjällnära området Jo2003/1707. & i län (2004): Se och smaka på . Gårdsförsäljning/servering. REFERENSER 2005/06:RFR3 Innovationsudvalget (2003): Handlingsplan for vækstmulighederne gennem innovation for fødevaresektoren i . Ipsos-Eureka (2004): Lokal och regional mat En studie om konsumenters, producenters och handelns inställning och erfarenhet av lokal och regional mat (/regmat). : Livsmedel (). : Småskalig livsmedelsförädling ska underlättas. : Den administrativa bördan för lantbruksföretag och småskaliga livsmedelsföretag minskas. : Regeringen stödjer projekt för utveckling av småskalig och lokal mat. : Nytt program för EU:s landsbygdsutveckling antaget. (2004): Jordbruksstatistisk årsbok 2004. (2005): Tekniskt underlag för nytt landsbygdsprogram. & (2005): Åtgärder för att främja och underlätta för småskalig livsmedelsförädling. Dnr 49-3318/04 () och 1487/04 (). Kommissionens rekommendation (96/280/EG) av om definitionen på små och medelstora företag. L 107, 30.4.1996. (2003): Tillväxtprogram 20042007. (2004): Guide till småskalig livsmedelsproduktion En inblick i lagstiftningen. (2001): Utvärdering av ett investeringsstöd till livsmedelsindustrin. SLI, rapport 2001:2. (2004): En levande landsbygd vad kan politik åstadkomma? SLI, rapport 2004:3. Livsmedelsföretagen (2005): . (2000): Effektivare livsmedelstillsyn Förslag till arbetssätt, organisation och finansiering. (2001): Lokal och regional livsmedelsproduktion Kartläggning, analys och förslag till åtgärder. (2002a): Uppdrag att se över avgiftssättningen för slakt i tamboskapsslakterier (). (2002b): Nytt avgiftssystem gynnar småskaliga slakterier (). (2004a): Redovisning av uppdrag rörande mobil slakt, småskalig slakt och småskalig livsmedelsförädling. , dnr 3130/04, saknr 19. 2005/06:RFR3 REFERENSER (2004b): Rättvisare veterinäravgifter för slakterier. 2004- 10-12 (). (2004c): Småskaliga slakterier för tamboskap och hägnat vilt. (2005a): Småskalig livsmedelsproduktion Uppföljning av aktiviteter. och , PM . (2005b): Remiss. föreskrifter om hygien och hantering av livsmedel. i län (2005a): Framtid på landet . i län (2005b): Angående åtgärder för att främja och underlätta småskalig livsmedelsförädling. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri (2004): Forarbejdning Små og mellemstore virksomheder. Har du en ny, god idé Så har vi penge. (2003): Tillväxt i småföretag. (2004a): Det lönsamma miljöarbetet Miljöstrategier och resultat i småföretag. (2004b): Hur kan staten bidra till ökad tillväxt genom stöd till produktutveckling i små företag? (2004c): Fokus på administrativa bördor. (2004d): Generationsskiften i företag problemanalys. (2005a): På väg mot hållbar tillväxt? Regionala tillväxtprogrammen 2004. (2005b): Regelförbättring för företagare. & (2005): Den första anställningen Hinder och möjligheter för soloföretag att anställa en första person. (2004): Rapport om tillväxtavtalen Fjärde året. Uppföljning av regionala tillväxtavtal och arbetet med regionala tillväxtprogram 2003. PM , dnr N2003/8926/och /8927/. Näringsdepartementen: Internationellt arbete med regelförbättring 1999/2000:1 Budgetproposition . 2003/04:1 Budgetpropositionen . 2004/05:1 Budgetpropositionen . 2004/05:72 Om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn. 2005/06:1 Budgetpropositionen . Rapporter från 2004/05:RFR2: Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag. Rapport till näringsutskott. REFERENSER 2005/06:RFR3 Rapporter från 2004/05:RFR3: Nationella minoriteter och minoritetsspråk. Rapport till konstitutionsutskott. Regional mat (2004): Lokal och regional mat En internationell utblick (/regmat). Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut , dnr Jo2004/2737. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Regeringsbeslut , dnr Fi2004/960 m.fl. revisorer: Hur styr staten livsmedelstillsynen? Rapport 2001/02:7. (2004): Regelförenklingar för företag. (2001): stöd till den lokala livsmedelstillsynen. (2003): Underlag för tillväxtprogrammen i , och 20042007. Samisk näringslivsutveckling och kultur. (2004): Beskrivande data 2004. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden. 2002/03:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2003/04:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag. 2003/04:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 2004/05:48 Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen m.m. 2004/05:60 Berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen . 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen. Småkom (2005): Landsbygdens brist på krediter Slump eller medveten policy? SOU 1998:61 Livsmedelstillsynen i . SOU 2003:6 Kännande varelser eller okänsliga varor. SOU 2004:119 Hållbara laster Konsumtion för en ljusare framtid. SOU 2005:36 På väg mot En hållbar landsbygdsutveckling. SOU 2005:44 : Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. SOU 2005:51 Bilen, biffen, bostaden laster, smartare konsumtion. 2005/06:RFR3 REFERENSER SOU 2005:52 Avgiftsfinansierad livsmedels-, djurskydds- och foderkontroll. och (2005): Handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Svar på interpellation 2003/04:415 om den småskaliga livsmedelsförädlingen, jordbruksminister (). Svensk Mjölk: Mejerifakta 2004. kommuner och landsting (2005): Yttrande. På väg mot en hållbar landsbygdsutveckling (SOU 2005:36). Dnr 2005/1087. (2000): Småskalig teknik för livsmedelsföretag. Se och smaka på och (). , F. (2001): Utveckling av småskalig livsmedelsproduktion, SLU Kontakt. Åsling, N.G. (2004): Ostlandets historia Från fäboddrift till Milkoland. I: Jämten 2005. för , Heimbygda, . Föredrag av vid en europeisk konferens i om lokal och regional mat . Brittiska underhusets utredningstjänst. Danska (Bibliotek, Arkiv og Oplysning). , Food and Rural Affairs. Föredrag av vid en europeisk konferens i om lokal och regional mat 2005- 09-27. Intervju med , , , , och . Finländska interna utredningstjänst. E-brev från Tuija Pundars. Föredrag av vid en europeisk konferens i om lokal och regional mat . REFERENSER 2005/06:RFR3 Intervjuer och (sju företag inom mejeri, bär- och grönsaksförädling, slakteri och chark, bageri samt lanthandel). Företag i län. Intervju (tre företag inom slakt, styckning, grönsaker och bär m.m.). Intervju med , och . Intervju med och Hans Öhrberg samt brev (objektlista) från . Intervju med och (Mat i ). Livsmedelsföretagen (Li) samt Kött och Charkföretagen (KCF). Intervju med , och . Intervju med och . Mer Värd Mat. Intervju med och . Regional mat/. Intervju med , , . Föredrag av vid en europeisk konferens i om lokal och regional mat . för livsmedel och bioteknik. Småkom/Bergslagsgruppen: E-brev från . Småskaliga slakteriers förening. Intervju med , , , , , Hans Jönrup och . kommuner och landsting. 2005/06:RFR3 REFERENSER E-brev från , . Verket för näringslivsutveckling (). Österrikiska förbundsdagens utredningstjänst. E-brev från och . Tabell 1: Antal arbetsställen inom livsmedels- och dryckesvaruframställning fördelat på näringsgren och storleksklass (efter antal anställda ) Fjäderfäslakt, beredning m.m. Beredning m.m. av fisk Beredning m.m. av potatis Annan beredning av frukt Utvinning råa oljor och fetter Raffinerade oljor och fetter Tillverkning av kex m.m. Framställning av te och kaffe Tillverkning av senap m.m. Framställning av cider m.m. Källa: SCB:s företagsregister, . Tabell 2: Antal livsmedelsförädlare och slakterier på landsbygden uppdelat efter län och företagsstorlek (antal anställda) Källa: och , 2005. Tabell 3: där huvudansvaret för den dagliga driften ligger hos en kvinna respektive en man (n=344) Källa: och , 2005. Tabell 4: där huvudansvaret för den dagliga driften ligger hos en kvinna respektive en man (n=322) Beredning av frukt, bär, grönsaker Bröd, bakverk etc. Sprit, vin från druvor Mjöl, mixer etc. Slakt av struts, hägnat vilt Öl, cider, vin från frukt och bär Källa: och , 2005. 2005/06:RFR3 BILAGA 1 TABELLBILAGA Tabell 5: Omfattning av stöd till småskalig livsmedelsproduktion tion (mnkr) Investeringsstöd, insatsområde 2 Kompetensutveckling (K2) Källa: och , 2005. TABELLBILAGA BILAGA 1 2005/06:RFR3 Tabell 6: per storleksklass128 i ett antal länder 2002 Frukt-, bär- och grönsaksindustri 128 Redovisade storleksklasser är 19, 1019 och 2049 anställda samt det totala antalet anställda inom respektive livsmedelsindustri. Om antalet egenföretagare ingår varierar från land till land. I statistiken för ingår både anställda och egenföretagare. 2005/06:RFR3 BILAGA 1 TABELLBILAGA Tabell 7: Antal anställda per storleksklass i ett antal länder TABELLBILAGA BILAGA 1 2005/06:RFR3 Frukt-, bär- och grönsaksindustri 2005/06:RFR3 BILAGA 1 TABELLBILAGA Tabell 8: Produktionsvärde per storleksklass i ett antal länder, miljoner euro TABELLBILAGA BILAGA 1 2005/06:RFR3 Frukt-, bär- och grönsaksindustri 2005/06:RFR3 BILAGA 1 TABELLBILAGA Politikområden, mål och myndigheter Politikområdet Livsmedelspolitik (politikområde 43, utgiftsområde 23) omfattar i första hand verksamhet som avser jordbruks- och trädgårdsnäringarna, fiskerinäringen samt livsmedel. har beslutat att målet för politikområdet Livsmedelspolitik är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan (prop. 2004/05:1, utg.omr. 23, bet. 2004/05:MJU2). Politikområdet är indelat i verksamhetsområden och verksamhetsgrenar, för vilka regeringen har fastställt mål. Målet för verksamhetsområdet livsmedel är att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för att kunna göra medvetna val. Centrala förvaltningsmyndigheter inom politikområdet är , och . Andra myndigheter inom politikområdet är Statens utsädeskontroll, och . skall som central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor.129 skall bl.a. utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn över livsmedelslagen (1971:511) samt leda och samordna livsmedelstillsynen, hålla regeringen informerad om utvecklingen på livsmedelsområdet, bistå regeringen och medverka i EU-arbetet och annat internationellt arbete på livsmedelsområdet, genomföra utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utveckla metoder för livsmedelstillsynen, informera konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet samt medverka i genomförandet av politiken för regional utveckling. skall som central förvaltningsmyndighet inom jordbrukets och rennäringens områden arbeta aktivt för en konkurrenskraftig och miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna.130 skall bl.a. följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om utvecklingen inom näringarna, bistå regeringen och medverka i det internationella arbetet med jordbruks- och rennäringsfrågor, medverka i 129Förordning (2001:1259) med instruktion för . 130Förordning (1998:415) med instruktion för . BILAGA 2 POLITIKOMRÅDEN, MÅL OCH MYNDIGHETER strävan att uppnå en från samhällsekonomisk synpunkt mer effektiv och miljöanpassad jordbrukspolitik inom EU samt medverka i genomförandet av politiken för regional utveckling. myndighet för den officiella statistiken på jordbruksområdet. samhetsgrenen Jordbruks- och livsmedelsstatistik är en relevant och lättill- gänglig jordbruks- och livsmedelsstatistik av god kvalitet.131 är central förvaltningsmyndighet för bevarande och nyttjande av Verket skall i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön aktivt verka för ett rikt, varierat fiskbestånd och en ekologiskt hållbar förvaltning av skall bl.a. bidra till en livskraftig och miljöan- passad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna samt följa, utvärde- ra och hålla regeringen informerad om fiskresursernas tillstånd och utveck- har fokus på livsmedelsområdet inom EU förskjutits. delssäkerhet och möjligheten för konsumenterna att välja vad de vill äta beto- nas nu i högre grad . Det allmänna syftet att uppnå fri rörlighet för livsmedel på den inre marknaden kvarstår: Den fria rörligheten för säkra och hälsosamma livsmedel är en nödvändig del av den inre marknaden och den bidrar i hög grad till att skydda med- borgarnas hälsa och välbefinnande samt deras sociala och ekonomiska in- Vid genomförandet av gemenskapens politik bör människors liv och hälsa garanteras en hög skyddsnivå. Den fria rörligheten för livsme- del och foder inom gemenskapen kan endast uppnås om kraven för livs- medels- och fodersäkerhet inte skiljer sig märkbart mellan medlemssta- Europeiska kommissionens generaldirektorat för hälsa och konsumentskydd arbetar med livsmedelssäkerhetsfrågor. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) inledde sin verksamhet i , och påbörjades flytten till Parma i . EFSA arbetar främst med riskvärdering och ger oberoende vetenskapliga råd i frågor som påverkar Kommissionen har inrättat en särskild enhet för att granska hur medlems- ländernas myndigheter kontrollerar lagarnas tillämpning. toret för livsmedels- och veterinärfrågor men ofta använder man den engelska förkortningen FVO, som står för Food and Veterinary Office. sina granskningar i rapporter tillsammans med eventuella rekommendationer 131Regleringsbrev för avseende . 132Förordning (1996:145) med instruktion för . 133Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. 134Livsmedelsföretagen, 2005. POLITIKOMRÅDEN, MÅL OCH MYNDIGHETER BILAGA 2 2005/06:RFR3 FVO har också befogenhet att utföra kontroller av enskilda företag.135 Politikområdet Landsbygdspolitik (politikområde 44, utgiftsområde 23) omfattar verksamhet för en hållbar utveckling av landsbygden. Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till lantbruksföretag, men också till andra företag på landsbygden. Målet för politikområdet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Politikområdet omfattar verksamhet vid och länsstyrelserna. Länsstyrelsernas verksamhet bedrivs inom politikområdet Regional samhällsorganisation (politikområde 32, utgiftsområde 18). Målet för politikområdet är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. skall verka för att detta mål uppnås och utifrån ett statligt helhetsperspektiv samordna olika samhällsintressen inom myndighetens ansvarsområde. skall främja länets utveckling och noga följa länets tillstånd samt underrätta regeringen om vad som är särskilt viktigt för regeringen att få veta om länet och händelser som inträffat där. har uppgifter i fråga om en lång rad politikområden, bl.a. livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, lantbruk, rennäring m.m., fiske och regional utveckling. uppgifter omfattar också distriktsveterinärorganisationen, tillsynen över denna och andra praktiserande veterinärers verksamheter samt ledning och samordning av åtgärder mot djursjukdomar. Vidare sköter länsstyrelserna bl.a. förvaltningen av mål 1 och mål 2 samt vissa andra program inom EG:s strukturfonder.136 Enligt regleringsbrev för skall länsstyrelsernas arbete med jordbruks- och fiskeåtgärder bidra till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. skall också arbeta för att uppnå de mål som slagits fast i miljö- och landsbygdsprogrammet samt för jordbruks- och fiskeåtgärder i strukturprogrammen för fiskerisektorn.137 Ett av målen för länsstyrelsernas arbete är en effektiv och likvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. Detta skall uppnås genom aktivt deltagande från i normerande inspektioner m.m. hos länets kommuner, att verka för ökad resurseffektivitet i tillsynen i syfte att optimera 136Förordning (2002:864) med länsstyrelseinstruktion. 137Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. 2005/06:RFR3 BILAGA 2 POLITIKOMRÅDEN, MÅL OCH MYNDIGHETER konsumentskyddet i förhållande till inspektionskapaciteten. En förstärkt och förbättrad lokal livsmedelstillsyn skall uppnås bl.a. genom utbildning för berörda yrkesgrupper. Den regionala utvecklingspolitiken (politikområde 33, utgiftsområde 19) har väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet som mål. Politikområdet omfattar verksamhet vid . Flera andra myndigheter och organ har uppgifter inom den regionala utvecklingspolitiken, bl.a. länsstyrelserna, , och . Åtgärder inom i princip samtliga politikområden är sammantaget av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen och möjligheten att nå målet. har till uppgift att genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delar av landet med tyngdpunkten på skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. Verket skall verka för sektorssamordning av centrala myndigheter och statliga bolag, bedriva analys- och utredningsverksamhet samt genomföra central uppföljning och utvärdering av glesbygdsinsatser. Verket skall vidare bl.a. förmedla kunskap till främst länsstyrelser och andra organ som har betydelse för gles- och landsbygdens utveckling.138 En del i den regionala utvecklingspolitiken är de s.k. regionala tillväxtprogrammen (tidigare regionala tillväxtavtal). De regionala tillväxtavtalen 2000 2003 hade som syfte att främja tillväxt och sysselsättning genom att stimulera till fördjupad samverkan mellan myndigheter, näringsliv och andra intressenter.139 De regionala tillväxtprogrammen för perioden 20042007 är ett huvudinstrument inom den regionala utvecklingspolitiken och har utarbetats i samtliga län. De regionala programmen är vidare ett centralt instrument i arbetet för en hållbar tillväxt. De utarbetas i ett regionalt partnerskap och består bl.a. av en analys av regionens tillväxtförutsättningar och överenskommelser mellan de aktörer som skall genomföra och finansiera programmen. Programmen utgår från en analys av arbetskrafts- och kompetensförsörjningen, entreprenörskap, företagande och företagsklimat samt innovationssystem och kluster. Regeringen uppdrog åt berörda länsstyrelser och självstyrelseorgan att utarbeta förslag till program. De regionala tillväxtprogrammen genomförs i samtliga 21 län . Syftet med programmen är att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar 138Förordning (1990:1008) med instruktion för . 139Näringsdepartementet, 2004. POLITIKOMRÅDEN, MÅL OCH MYNDIGHETER BILAGA 2 2005/06:RFR3 till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringspolitiskt perspektiv.140 Målet för politikområdet Näringspolitik (politikområde 38, utgiftsområde 24) är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Ambitionen har varit att antalet nystartade företag liksom antalet personer som är företagare skall öka. Politikområdet omfattar bl.a. företagsutveckling och främjande av entreprenörskap. Inom politikområdet verkar bl.a. Verket för näringslivsutveckling () och (). skall genom företagsfinansiering, information och rådgivning samt stöd till program och processer stärka näringslivets förutsättningar och främja regional tillväxt. Verket skall därvid dels verka för förbättrade förutsättningar för nyetablering av företag samt ökad tillväxt och livskraft i befintliga företag, dels särskilt främja näringslivets utveckling i regionalpolitiskt prioriterade områden och i övrigt verka för en balanserad regional utveckling. Verket skall underlätta strukturomvandling och internationalisering.