eunbil · GT0N1244 · 2006-05-12 00:00:00 — Vardera parten skall utse två ledamöter och de sålunda utsedda ledamöterna skall gemensamt utse ordföranden. Artikel 2 - Kommissionens ledamöter Om en tvist uppstår mellan fler än två parter skall de parter som har samma intresse gemensamt utse sina ledamöter i kommissionen. När minst två tvistande parter har oberoende intressen eller när de är oense om huruvida de har samma intresse skall de utse de sina ledamöter var för sig. Artikel 3 - Utnämnande av ledamöter Om kommissionens samtliga ledamöter inte utsetts av de tvistande parterna efter det att inrättandet av en begärts, skall generaldirektör på begäran av den part som gjort begärt detta genomföra nödvändiga utnämningar inom en tidsfrist på ytterligare . Artikel 4 - Kommissionens ordförande Om kommissionen efter det att den sista ledamoten utnämnts ännu inte utsett sin ordförande skall generaldirektören på begäran av en part utse ordföranden inom en tidsfrist på ytterligare . Artikel 5 - Beslut fattar sina beslut med en majoritet av ledamöternas röster. Såvida de tvistande parterna inte överenskommer om annat, skall fastställa sitt eget förfarande. Kommissionen skall lägga fram ett förslag på tvistlösning som parterna skall överväga i positiv anda. Artikel 6 - Oenighet Om det råder oenighet om behörighet avgör denna om den är behörig eller ej. FÖRKLARING AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN MED TILLÄMPNING AV ARTIKEL 27.3 c) I KONVENTIONEN OM FRÄMJANDE AV OCH SKYDD FÖR MÅNGFALDEN AV KULTURELLA UTTRYCK Europeiska gemenskapens medlemmar är , Republiken , , , Hellenska republiken, Republiken , , Franska republiken, , Italienska republiken, Republiken , Republiken , Republiken , Storhertigdömet , Republiken , Republiken , , Republiken , Republiken , Portugisiska republiken, Republiken , Republiken , Republiken , och Förenade och . I denna förklaring anges den behörighet som medlemstaterna enligt fördragen överfört inom de områden som konventionen omfattar. Gemenskapen har exklusiv behörighet inom gemensam handelspolitik (artiklarna 131 till 134 i fördraget). Gemenskapen genomför politik inom utvecklingssamarbete (artiklarna 177 till 181 i fördraget) och samarbetspolitik med industriländerna (artikel 181A i fördraget) utan att detta påverkar medlemsstaternas respektive behörighet. Gemenskapen har delad behörighet för fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital (artiklarna 23-31 samt 39-60 i fördraget), konkurrens (artiklarna 87-89) och inre marknaden, inbegripet immateriella rättigheter (artiklarna 94 -97 i fördraget). Enligt artikel 151 i fördraget, och särskilt punkt 4 i denna, skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald. Av de nedan uppräknade gemenskapsrättsakterna framgår räckvidden av det område på vilket gemenskapen är behörig, i enlighet med bestämmelserna i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Rådets beslut 94/800/EG om ingående i Europeiska gemenskapens namn, av de avtal som uppnåddes i de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986-1994) (EGT L 336, 23.12.1994, s. 1). Rådets förordning (EG) nr 2501/2001 om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner - Uttalanden till rådets förordning om tillämpning av en ordning med allmänna tullförmåner (EGT L 346, 31.12.2001, s. 1-60) Rådets beslut /599/EG om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet om ändring av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i , och , å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i (EUT L 209, 11.08.2005, s. 26-27) Rådets förordning (EG) nr 2698/2000 om ändring av förordning (EG) nr 1488/96 om finansiella och tekniska stödåtgärder () för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan och (EGT L 311, 12/12/2000, s. Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till och och dess senare ändringar som är tillämpliga för och (EGT L 375, 23.12.1989, s. 11 - 12) Rådets förordning (EG) nr 2666/2000 om bistånd till , och , , och f.d. jugoslaviska republiken samt om upphävande av förordning (EG) nr 1628/96 och om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89 och (EEG) nr 1360/90 och besluten 97/256/EG och 1999/311/EG (EGT L 306, 07/12/2000, s. 1 - 6) Rådets förordning (EEG) nr 443/92 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i och (EGT L 52 , 27.02.1992 s. 1- 6) Rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 om bistånd till partnerstaterna i och (EGT L 12 , s. 1 - 9) och rådets beslut nr 792/2004/EG om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (EUT L 138, 30.04.2004, s. 40) och rådets beslut nr 508/2000/EG om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 063, 10.03.2000 s. 1) och rådets beslut /1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" (EGT L 166,, s.1) Rådets beslut av om den europeiska kulturella verksamhetens framtid (EGT C 305, 7.10.1997 s.1) Rådets beslut av om gränsöverskridande fasta bokpriser inom europeiska språkområden (EGT C 305 , 7.10.1997 s. 2) Rådets direktiv /552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EGT L 298 , 17.10.1989 s. 23). Direktiv ändrat genom och rådets direktiv /36/EG (EGT L 202 30.7.1997 s. 60) Rådets beslut /821/EG om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001-2005) (EGT L 336 30.12.2000 s. 82 - 91) och rådets beslut nr 163/2001/EG om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media-yrkesutbildning) (2001-2005) (EGT L 26 , 27.1.2001 s. 1 - 9) Rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83 27.03.1999, s.1), beträffande statligt stöd och rådets direktiv /48/EG om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (EGT L 157 3O.4.2004 s. 45 - 86) och rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001 s. 10-19) och rådets direktiv /84/EG om upphovsmannens rätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt) (EGT L 272, 13/10/2001 s. 32 - 36) Rådets direktiv /83/EEG om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (EGT L 248, 06/10/1993 s. 15 - 21) Rådets direktiv /98/EEG om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (EGT L 290, 24.11.1993 s. 9 - 13) Rådets direktiv /100/EEG om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (EGT L 346 27.11.1992 p. 61 - 66) Utövandet av gemenskapens behörighet är av sin natur i ständig utveckling. Därför förbehåller sig gemenskapen rättigheten att anmäla andra förklaringar. UNILATERAL FÖRKLARINGPÅ GEMENSKAPENS VÄGNAR VID DEPONERINGEN AV GODKÄNNANDEINSTRUMENTET "Vad gäller gemenskapens behörighet som beskrivs i förklaringen enligt artikel 27.3 c) i konventionen är gemenskapen bunden av konventionen och kommer att säkerställa att den genomförs väl. Följaktligen skall gemenskapens medlemsstater som är parter i denna konvention inte tillämpa bestämmelserna i konventionen och får inte åberopa rättigheter eller skyldigheter enligt konventionen i sina ömsesidiga relationer om det finns gemenskapsbestämmelser inom de områden som omfattas av konventionen. Däremot skall konventionen tillämpas i relationerna mellan gemenskapen och dess medlemsstater å ena sida och övriga parter i konventionen å den andra". EUT C , , s. . EUT C , , s. . 5067/06 /ss DG I SV