rfr · GT0WRFR3 · 2006-01-01 00:00:00 — Det har även t.ex. framförts att de krav på systematiskt brandskyddsarbete som ställs i lagen om skydd mot olyckor innebär ett betydande merarbete för t.ex. de små bageriföretagen. Även i utredning pekas på regler inom bl.a. skatte- och arbetsmarknadsområdena som tagits upp som problem av småföretagen. Både utredning och SLU:s enkätundersökning uppmärksammade problem med förbud mot reklamskyltar vid vägar. Från många småföretagarhåll framhölls att det fanns problem med att skyltning vid väg för gårdsbutiker och småföretag inte tillåts av . I denna uppföljning har problemet uppmärksammats av företag i och LRF , som menar att det är ett problem för företagen om de inte får visa kunderna var de finns. Ett av företagen i har i uppföljningen framfört att de fick arbeta för att övertyga region om att få sätta upp skyltar vid vägen. Företaget fick först avslag, 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM 2005/06:RFR3 men får nu tillstånd. En ny ansökan måste skickas in till . Företaget får självt tillverka, bekosta och sätta upp skyltarna. I SLU:s enkätundersökning framförde en del småföretagare att lagen om offentlig upphandling är ett problem eftersom kommunernas inköpare anför att lagen försvårar möjligheterna till lokala inköp. Detta har även tagits upp som ett problem i denna uppföljning. Ett problem är att det är mycket papper som skall gås igenom och fyllas i i samband med anbudsgivning. Ett annat problem är att det ofta handlar om så stora kvantiteter att ett enskilt småföretag kanske inte klarar av att leverera. Från t.ex. i framförs att upphandlingsreglerna ofta inte är anpassade för en småskalig producent. Företagen i pekar på att en lösning är att småföretagen samarbetar i nätverk för att klara av detta. Småkom har i uppföljningen uppmärksammat att några kommuner har lagt upp sin upphandling på ett sätt som inte sägs diskriminera små företag. Förändringarna i kommun uppges ha fått till följd att flera av lanthandlare levererar dagligvaror till kommunens mindre kök. Även från i pekas på möjligheten att göra delade upphandlingar för t.ex. storkök och mindre kök samt att formulera upphandlingsunderlag så att även små producenter kan vara med och konkurrera genom att erbjuda mindre volymer. I uppföljningen har bl.a. företagare i pekat på att företag på landsbygden ofta är utsatta för problem i infrastrukturen. Ett företag menar att eftersatt vägunderhåll försvårar leveranser. Ett annat företag framförde att dålig mobiltelefontäckning försvårar och fördyrar kommunikationer samt att kommunikationen via Internet och e-post försvåras eftersom det inte finns bredband. Av och framgår att en stor andel av de småskaliga livsmedelsförädlarna inte tillhör någon organisation eller har något permanent nätverk med andra företagare inom samma bransch. Verken gör bedömningen att många småskaliga förädlingsföretag saknar en plattform för dialog inom branschen. Hushållningssällskapen har pekat på att det finns möjligheter att samverka i mindre lokala livsmedelsindustrier som mejerier och gårdsslakterier. I uppföljningen har flera företag pekat på behovet av samarbete mellan de småskaliga företagen. I har bl.a. mejerierna ett väl fungerande samarbete. Ett exempel på företagsnätverk i är Mälarlandet. Nätverket omfattar 31 företag i och . Det riktar sig till landsbygdsbaserad tillverkning och turism. I nätverket hjälper man varandra med distribution, 2005/06:RFR3 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM marknadsföring och försäljning. I uppföljningen har företag framfört att det är en stor fördel att vara många. Nätverket har funnits . När företagen uppträder tillsammans blir de starkare och kan visa kommunen hur viktig branschen är. Enligt LRF har detta samarbete gjort att företagen fortfarande finns kvar. i menar att fler småföretagare i samma område med närhet till storstad kan ge ökat genomslag och bidra till att det går bättre för alla som satsar. Från i län har framförts att branschsamverkan inom området är liten och att det finns problem kring t.ex. kontakter och avsaknad av branschriktlinjer. Detta innebär att alla nyföretagare får göra allt själva. Dessutom ingår inte de befintliga nätverken av småskaliga producenter i regionala samverkansgrupper och planeringsgrupper. Detta innebär enligt att dessa nätverk hamnar utanför viktiga diskussioner. 5.6 Utbildning och forskning I flera utredningar har pekats på vikten av höjd kunskapsnivå bland de småskaliga livsmedelsföretagens personal. I utredning noterades att utbildningsnivån hos företagare och dem som arbetar inom livsmedelssektorn är mycket låg. Inom vissa områden uppgavs livsmedelsutbildningen vara i kris. Enligt statistik från var av eleverna på livsmedelsprogrammet intagna på förstahandsval, vilket kan jämföras med att motsvarande siffra för samtliga nationella program var . Av de elever som började livsmedelsprogrammet 1999 fick slutbetyg (motsvarande för samtliga nationella program var ). I uppföljningen har det från Li och KCF uppmärksammats problem inom gymnasiets livsmedelsprogram. Företrädare menar att det har varit svårt att rekrytera duktiga elever till programmet och att det ofta inte har varit ett förstahandsval för de elever som genomgått utbildningen. Problemen uppges ha varit särskilt stora inom charkområdet. Vidare pekas på bristande motivation bland lärarna och dålig utrustning, vilket lett till att eleverna inte fått någon positiv bild av livsmedelsarbete. Organisationerna menar att företagen upplever att de som kommer direkt från skolan inte kan något. I intervju har dock företrädare för Li också pekat på att det har skett ett tydligt trendbrott när det gäller sökande till gymnasieutbildningen inom bageri och konditori som har avsevärt högre kvalitet än . Det har blivit inne att vara bagare eller konditor. LRF pekar på att intresset för naturbruksgymnasier och kockutbildning har ökat. Företag i menar att småskalighet och eget företagande borde integreras i livsmedelsutbildningen redan på gymnasienivå. Från företag i och i har det pekats på svårigheter att hitta kvalificerad arbetskraft. har i uppföljningen framfört att det faktum att livsmedel inte är något attrak- 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM 2005/06:RFR3 tivt utbildningsalternativ för ungdomar kan medföra en utarmning av kompetensen och att det kan vara svårt att få rätt utbildad personal. och har i sin utredning uppmärksammat de småskaliga livsmedelsförädlarnas behov av kompetensutveckling. Verken konstaterar att behoven ser olika ut beroende på om företagen är nystartade eller har erfarenhet. Behoven ser även olika ut beroende på företagens storlek och mellan olika branscher. Av den enkätundersökning som verken genomförde framgår bl.a. att praktik och kunskap förmedlad av släkt och vänner har varit viktigt för företagens kompetensutveckling. I rapporten konstateras att det är svårt för mindre företag att avsätta tid för kompetensutveckling. Även i denna uppföljning har från olika myndigheter och organisationer lyfts fram behov av att öka kunskapen hos enskilda företag. har framfört att den snabba tekniska utveckling som har pågått ställer till problem i många företag. Automatisering och införande av IT har enligt medfört att behovet av fortbildning av personal har accentuerats. ställer utvecklingen i övrigt allt större krav på företagen, bl.a. kvalitetssäkringsprogram. Flera har i detta sammanhang pekat på att statens nuvarande insatser för att öka företagarnas kompetens är för små. I uppföljningen har det från bl.a. Mer Värd Mat framförts att de som startar företag inom livsmedelsområdet är duktiga på att tillverka sin produkt, men att de ofta har mindre kunskap om att driva och leda företag. kommuns näringslivskontor menar att det finns behov av utbildningar för småföretagen inom främst försäljning och design och från i lyfts marknadsföring, marknadsagerande och kundhantering fram. Andra har pekat på att det även behövs utbildning i att vara företagsledare, både för jordbrukare som vill bredda sin verksamhet och för sådana som är intresserade av livsmedelsområdet. Även bl.a. LRF pekar på bristen på utbildningar för småföretagare inom livsmedelsområdet. Företrädare för Småkom menar att ofta har småföretagen inte råd att betala en mer ambitiös utbildning och att det därför borde finnas en bra utbildning på rimliga villkor som kan förmedlas via de lokala lärcentrum som snart finns i hela landet. Jordbruksministern har pekat på att brist på kunskap om exempelvis produktutveckling eller marknadsföring kan vara hinder för en ökad etablering eller företagsutveckling inom den småskaliga livsmedelsproduktionen.66 menar i sin rapport att brister i kunskaper om allmän hygien och ordning ofta är kännetecknande för mindre företag, oavsett branschtillhörighet, och ofta bottnar i en otillräcklig hygienutbildning. Kvaliteten på utbildningsaktörerna inom området bedöms variera. 66 Anförande av jordbruksminister . 2005/06:RFR3 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM hållningssällskapet i pekar på vikten av höjt medvetande om hygienisk hantering och tillämpning av HACCP-system. I uppföljningen har framkommit exempel på hur länsstyrelserna arbetar med utbildningsfrågor inom ramen för LBU-programmet. Ett exempel är i län som började sitt arbete med LBU- programmet med en kartläggning av vilka utbildningar lantbrukarna var intresserade när det gäller kompletterande verksamhet. I länet fanns två huvudgrupper småskalig livsmedelsförädling samt boende på landet. Enligt uppgift från har många utbildningar genomförts inom LBU- programmet som berör dessa två ämnesområden, bl.a. har längre utbildningar genomförts där man fått arbeta med det egna företaget. Två längre utbildningar om småskalig livsmedelsförädling och boende på landet pågick med en till . Ämnesområdena har varit ekonomi, marknadsföring, lagstiftning och praktiskt arbete (gäller livsmedel) samt utveckling av affärsidé. Studieresor har också genomförts, både fristående och kopplade till kurser. fortsätter insatser, där tanken är att erbjuda praktisk förädling, ekonomi, hygien samt marknadsföring och design för att skapa en bred kompetens inom området. Dessutom pågår kurser och projekt som bedrivs av bl.a. LRF och . har en samordnade roll.67 I uppföljningen har flera pekat på problem när det gäller tillgången till konsultstöd och rådgivning. Från t.ex. projektet har det framförts att det är alltför dyrt att köpa konsultstöd innan man har startat ett företag, varför den inledande rådgivningen måste finansieras av någon annan. Hushållningssällskapen har framfört att det behövs ett nära samspel mellan staten och enskilda företag. I samband med att ett livsmedelsföretag startas behöver staten delfinansiera rådgivningsinsatser. Hushållningssällskapen har vidare pekat på att det finns behov av rådgivning, utbildning samt investeringsstöd för att utveckla den småskaliga livsmedelsproduktionen. Från Krav har framförts att staten bör stimulera produktutveckling av ekologiska livsmedel genom omställningsstöd och gratis rådgivning till förädlare. Krav menar att det är viktigt med en styrning av medlen för omställningsstödet och rådgivningen så att de tillfaller verksamheter fördelade över landet och så att likväl stora som små företag kan ta del av medlen. Ett exempel på hur stöd ges till nya företag inom olika branscher kan hämtas från insatser i . Företagsbyggarna är ett EU-projekt som hållit på och som drivs av i samarbete med länsarbetsnämnden. Alla starta-eget-insatser från arbetsförmedlingen går denna väg. Under utbildningen får deltagarna själva testa sina idéer vad gäller kunder, betalningsförmåga, tillstånd, skattefrågor etc. Enligt uppgift leder utbildningen till att av kursdeltagarna startar företag. 67 E-brev från i län samt , 2005. 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM 2005/06:RFR3 företag som startas är och i genomsnitt har företagen 1,5 anställda. Enligt uppgift från är den fortsatta finansieringen av projektet för tillfället oklar. Små företag inom olika branscher har vidare erbjudits en s.k. coachtjänst, där hjälper till med att t.ex. räkna ut en kalkyl, med säljfrågor och med kvalitet i produkten. Småföretag som inte tjänar pengar har fått tjänsten gratis och sedan har priset ökat beroende på hur företagets ekonomiska resultat har utvecklats. När det gäller affärsutveckling har kommit att arbeta alltmer med nya projekt och nya företag, bl.a. genom att hjälpa till att hitta kompletterande verksamheter. har i arbetat med småskalig livsmedelsproduktion när det gäller miljö- och kvalitetsarbete. Från framförs att det är mycket viktigt med en kvalitetsstämpel på livsmedel. Det behövs en organisation nära producenterna som kan arbeta med kvalitetsfrågor, t.ex. Eldrimner. I framför de olika aktörerna att det stöd som lämnats till företagen av Eldrimner har haft en mycket stor betydelse för branschen. Från pekas på att Eldrimner har bidragit till att företagen samarbetar och bygger upp kontaktnät, särskilt inom mejeriområdet. Studieresorna och utbildningarna har varit viktiga för småföretagen. framförde i utredningen att det inte ankommer på den myndighet som skall bedriva tillsyn över verksamheten att bedriva något som liknar konsultverksamhet. Dels är det olämpligt att kontrollmyndigheterna sysslar med detta, dels saknar myndigheterna resurser för sådan verksamhet. Konsultverksamhet borde tillhandahållas genom branschorganisationer, nätverk och liknande sammanslutningar. I utredningen framfördes att verket skulle uppmuntra branschen att själv eller i samråd med intresseorganisationer eller motsvarande utarbeta branschriktlinjer på olika livsmedelsområden. Vid utarbetandet kunde synpunkter ges från experter vid . Riktlinjerna underlättar för producenter att få kännedom om lagstiftningens krav och skapar gynnsammare förutsättningar för en enhetlig och konsekvent lagtillämpning. Branschen själv bör bygga upp nätverk och resurscentrum för att skapa bättre förutsättningar för att inom branschen bistå aktörer inom för företagen relevanta områden. Branschen bör undersöka vilka möjligheter som finns för att få stödfinansiering till sådan verksamhet. I utredningen framfördes att verket skulle söka finna former för särskild bevakning av och dialog med representanter för småskalig verksamhet. Flera har pekat på att det i allmänhet inte har någon hög status att arbeta inom livsmedelsbranschen. Detta är något som projekten mat och Mer Värd Mat arbetar med genom information till skolungdomar. Från bl.a. Eldrimner pekar man på att attityden i gentemot livsmedelsområdet har blivit mycket mer positiv . Flera aktörer i menar att Eldrimner är en av förklaringarna till detta. Företagen i menar att det behövs en annan status för livsmedelsbranschen för att locka till sig unga företagare. 2005/06:RFR3 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM I utredning pekades det på att entreprenörer inte har någon stark ställning i samhället och särskilt inte inom konventionella näringar som livsmedelsbranschen. Det är ibland ett fysiskt tungt arbete dit det kan vara svårt att rekrytera utbildad personal. I utredningen pekas på att livsmedelsföretagande är kvinnodominerat och att det därför inte får den respekt som det förtjänar. Det framkom vidare att medelåldern i branschen är hög. Olika syn på forskning och utveckling kring småskalig livsmedelsproduktion uppgick Formas stöd till livsmedelsforskning till och till . I samfinansiering med industrin har lämnat stöd till livsmedelsrelaterad forskning och utveckling, där andel uppgick till och till . Från forskare och andra aktörer inom livsmedelsforskningen har enligt Formas framförts att omorganisationen av forskningsråden har medfört en splittring av ansvaret för finansiering av forskningen samt en minskning av resurserna till densamma. Enligt Formas är den offentligt finansierade livsmedelsrelaterade forskningen i underdimensionerad i förhållande till motsvarande forskning i de nordiska grannländerna och rådet menar att en förstärkning av livsmedelsforskningen med är angelägen.68 Synen på forskningens omfattning, inriktning och nytta varierar. I en intervju med tjänstemän på framförs att forskningen är begränsad. En av bristerna är t.ex. att det inte forskas kring teknik för småskalighet. De menar även att för Formas är livsmedelsområdet inte så tydligt utpekat och att det finns risk att livsmedelsforskningen inte kan hävda sig i förhållande till primärproduktionen. Både Li och LRF menar att livsmedelsforskningen i är alltför begränsad. Li har framfört att det är nödvändigt att satsar på en bättre forskningsmiljö. Li menar att en förutsättning för att kunna öka den långsiktiga tillväxtkraften hos livsmedelsindustrin är att kunna erbjuda konkurrenskraftiga villkor för forskning och utveckling inom landet. Från Li uppges att det tidigare fanns flera större privata forskningscentrum, men att dessa har avvecklats, bl.a. beroende på bättre forskningsklimat och bättre möjlighet till medfinansiering i andra länder. LRF pekar på att det bedrivs för lite forskning och utveckling kring småskalig teknik. Det skulle behövas mer tillämpad forskning kring t.ex. logistik och anpassade datalösningar. Från SLU och Regional mat pekas i stället på att det finns forskning inom en lång rad områden t.ex. affärsutveckling, hygien, produktutveckling och logistik och att det finns minst 30 forskare i . Från t.ex. Eldrimner har framförts att det inte behövs någon forskning kring småskalig ostproduktion i eftersom sådan pågår i . Eldrimner får genom person- 68 Formas, 2004. 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM liga kontakter regelbundna uppdateringar av den pågående forskningen i Litet utbyte mellan småföretag och forskning I olika sammanhang har det framförts att de små företagen har ett endast begränsat utbyte av den forskning och utveckling som bedrivs vid olika hög- skolor och institut. Frågan har bl.a uppmärksammats i en utvärdering som () gjort på uppdrag av näringsut- En slutsats i rapporten är att det inte finns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av forskning och utvecking eller av deras uppfatt- ning av hur väl dagens statliga insatser uppfyller deras behov.69 I denna uppföljning har flera pekat på att det finns problem när det gäller den praktiska användningen av forskningsresultat. uppföljningen pekat på att det inte finns något utbyte mellan de uppländska småföretagen och bl.a. den forskningskompetens som finns inom livsmedels- I uppföljningen har det pekats på olika orsaker till att småföretagen har svårt att praktiskt använda resultaten från forskning och Några menar att småföretag är dåliga på att ta till sig forskning och utveckling, framför allt eftersom de inte har tid. Det framförs också att det finns ett glapp mellan forskningen och verkligheten. Det är ett dilemma att företag och forskare har svårt att förstå varandra och att lära av varandra. LRF menar att det är viktigt att forskning och utveckling samt utbildning kommer nya företag till del. Det behövs inte mer resurser, utan att befintliga resurser används mer effektivt. Från för livsmedel och bioteknik betonas vikten av att snabbt och kostnadseffektivt anpassa och föra ned metoder som utvecklats i större forskningsprojekt och för större företag till små och medelstora företag. Institutet har i uppföljningen framfört att även små företag är betjänta av en koppling till forsknings- och utvecklingsresurser. 5.7 Problem kring distribution och konsumtion av livsmedel I uppföljningen har flera fört fram problem när det gäller marknadsföring och försäljning av livsmedelsprodukterna. De småskaliga företagen uppges ofta ha mycket små resurser och dessutom bristande kunskaper i marknadsföring. Det kan därmed vara svårt för företagen att arbeta fram säljkanaler och att t.ex. kunna vara med och lämna anbud i offentliga upphandlingar. För de mycket små företagen är mässor och marknader en viktig arena. De företag som lyckas uppges ofta ha någon som hjälper till med försäljningen. Ett företag i menar att det också är svårt att veta hur mycket reklam som 69 Rapporter från 2004/05:RFR2. 2005/06:RFR3 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM man skall satsa på det gäller ju att sedan kunna leverera det som företaget har marknadsfört. Svårt att komma in i butiker Jordbruksministern har pekat på att svårigheter att nå ut med produkter i handeln kan vara ett hinder för småskaliga livsmedelsproducenter att växa.70 utredning uppmärksammade att ett av de viktigaste hindren för marknadsföringen av lokalt, småskaligt producerade produkter är att det inte fanns tillräckligt med försäljningsställen som inte är kopplade till de tre stora kedjorna Ica, KF och Axfoodgruppen. De stora kedjornas krav på stora volymer uppgavs försvåra avsättningen för småföretagarna. Ipsos-Eurekas undersökning visar att förutsättningarna varierar mellan de mycket små producenterna som har livsmedelsproduktion som en bisyssla eller i form av ett litet familjeföretag och de något större producenterna som har anställda. För de mycket små producenterna är livsmedelskedjorna sällan något alternativ. För de något större producenterna handlar det om att komma in respektive vara kvar i livsmedelskedjornas sortiment. I undersökningen framkommer att centraliseringen av handeln uppfattas som ett hot. Producenterna upplever intresset från de stora kedjorna som kluvet: Den lokala butiken vill köpa in produkterna, som de centrala inköpssystemen tvingar till ett annat beteende. I en enkätundersökning utförd av SLU och Nordlandsforskning framförde många småföretag att det traditionella grossistsystemet inte är anpassat för småskalig livsmedelsproduktion. Det konstaterades att företagarna ser den kraftiga styrningen inom butiksledet gentemot grossisterna som ett hinder för företagarna att sälja sina varor direkt till butikerna. Även i denna uppföljning har problem när det gäller distributionsledet framförts. Företag i och LRF pekar på att det blivit svårare för de småskaliga producenterna sedan butikskedjorna har centraliserat ännu mer och allt blir konsumentförpackat, och Livstek pekar på detaljhandelns centralisering som ett huvudproblem för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Från i framförs att de stora kedjorna vill ha in stora kvantiteter av homogena produkter, vilket kan vara svårt att ordna för en liten företagare. Företrädare för Li menar att marknaden utvecklas så att det blir allt svårare för de små företagen. Handeln har enligt Li ett övertag och spelar ut leverantörerna mot varandra. Som exempel anges att de lokala småbagerierna blir utslängda från en av de stora kedjorna som kräver rikstäckning på nästan allt. KCF pekar på att det sker en centralisering inom styckning och chark som innebär att paketeringen centraliseras och butikernas styckning och chark håller på att försvinna. I uppföljningen har bl.a. projektet betonat vikten av att de småskaliga livsmedelsproducenterna kommer in med sina produkter i butikerna. För att det skall lyckas måste det vara produkter 70 Anförande av jordbruksminister . 5 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS PROBLEM 2005/06:RFR3 som är intressanta för kunderna och lönsamma för butikerna. Det är enligt projektet också viktigt att kunna leverera med jämn kvalitet. Ett nytt problem för lanthandlarna är att de stora kedjorna från centralt håll kräver lägre priser. En representant för Småkom uttrycker problemen på följande sätt: De stora livsmedelskedjorna vill helst ha priser som ligger under små producenters självkostnadsnivå och de vill ha så stora leveranser att små producenter sällan kan ställa upp. Kedjorna prioriterar kvantitet och låga priser före hög kvalitet, vilket direkt diskriminerar små producenter. Lo- kala livsmedelsbutiker får ofta inte själva köpa lokalt producerade produkter om butikerna tillhör en stor koncern. I uppföljningen har dock flera företagare pekat på att om kunden verkligen vill ha en produkt kommer den även in i sortimenten.