eunbil · GT0N1325 · 2006-05-31 00:00:00 — dagordning Ju2006/444/EU / Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu inte någon A-punktslista. Förslag till rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar och uppgifter som skall företes i brottmål (R) (*) (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Nå en politisk överens-kommelse om rambeslutet. Kommissionen presenterade ett förslag till rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som ska företes i brottmål. Förslaget går ut på att en myndighet i en medlemsstat ska kunna utfärda ett europeiskt bevisupptagningsbeslut, varefter myndigheterna i en annan medlemsstat ska verkställa beslutet genom att inhämta och överlämna de bevis som begärs. Härigenom ska möjligheten att i ett brottmålsförfarande få tag i bevis som finns i en annan medlemsstat förbättras. Förslaget har förhandlats . I rådsdeklarationen efter Madrid-attentaten föresattes att rambeslutet skulle förhandlas färdigt före årets utgång. Vid rådsmötet lyckades man emellertid inte nå någon överenskommelse; inte heller vid mötena nåddes en överenskommelse. är positivt inställt till utgångspunkten för förslaget - att påbörja arbetet med att ersätta traditionell rättslig hjälp med motsvarande för-faranden baserade på principen om ömsesidigt erkännande. Förslaget har många fördelar, t.ex. tidsfrister, avskaffande av krav på dubbel straffbar-het och ett minimum av avslagsgrunder. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rambeslut om överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater (R) (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Endast en fråga är uppe för diskussion på ministermötet; den om den verkställande statens och den dömdes samtycke till ett överförande av straffverk-ställighet. ORDF har som målsättning att nå en överenskommelse beträffande de princip-iella frågorna angående samtycket och har ej för avsikt att nå enighet kring några textförslag. Övriga delar av rambeslutet skall fortsätta att diskuteras i rådsarbetsgruppen. , och presenterade ett förslag till rambeslut om överförande av dömda personer mellan EU:s medlems-stater. Förslaget syftar till att underlätta och effektivisera dagens sam-arbete enligt Europarådskonvention när det gäller överförande av dömda personer. Rambeslutet bygger på principen om ömsesidigt erkännande och innebär att en dom med ett frihetsberövande straff (för svensk del fängelse, rättspsykiatrisk vård och sluten ungdomsvård) skall erkännas och verkställas i den dömdes hemland. Såsom medinitiativtagare till rambeslutet, stödjer både innehåll och syfte med rambeslutet. verkar i förhandlingarna för ett så stort mervärde som möjligt i förhållande till dagens tämligen tungrodda system om överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater (enligt Europarådskonvention och dess tilläggsprotokoll ). Mervärdet ligger i en förenkling och effektivisering i hanteringen av överförandeärendena. Se vidare i bifogad promemoria. (ev.) Förslag till rådets rambeslut om vissa processuella rättigheter i brottmål i Europeiska unionen (R) (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet ombeds dels bekräfta att ORDF:s förslag skall utgöra en grund för fortsatta diskussioner med inriktningen att uppnå en överenskommelse om instrumentets rättsliga karaktär, dels avgöra om ytterligare ett instrument, med fokus på praktiska åtgärder, skall utarbetas. KOM:s förslag till rambeslut innehåller bestämmelser om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i brottmål som handläggs i MS. Syftet med förslaget är att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter i processen. har ifrågasatt den rättsliga grunden för KOM:s förslag. Rådets rättstjänst har yttrat sig beträffande den rättsliga grunden och ansett att förslaget har stöd i den av KOM angivna grunden. Några av MS förespråkar ett ej bindande instrument på området i stället för ett rambeslut. har frågan om hur förhandlingsarbetet bör fortgå varit föremål för diskussion. ORDF fann efter behandling i artikel 36-kommittén stöd för, bl.a. från , att behandla förslaget till rambeslut i en informell ad hoc-grupp som skulle återrapportera till artikel 36-kommittén . ORDF rapporterade vid om förhandlingsläget samt informerade om att en informell ad hoc-grupp sammankallats för att arbeta fram ett förslag till hur det fortsatta förhandlingsarbetet bör bedrivas. är positivt till att det skapas gemensamma miniminormer om processuella rättigheter inom de områden som anges i KOM:s förslag till rambeslut. anser att förslaget har stöd i den av KOM angivna grunden. Förhandlingsläget är bekymmersamt, men frågorna är enligt av sådan vikt för medborgarna inom EU att det i förhandlingsarbetet måste ske framsteg. En viss förbättring av förhandlingsläget kan möjligen anses ha skett genom den begränsade behandling som den informella ad hoc-gruppen hunnit med. Se vidare i bifogad promemoria. Revidering av rådets förordning om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (R) (*) (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet söker en politisk överenskommelse rörande en kompromiss avseende samtliga ändringsförslag. EG:s delgivningsförordning syftar till att underlätta översändandet av handlingar mellan medlemsstaterna i mål och ärenden av civil och kommersiell natur. KOM antog en rapport om tillämpningen av delgivningsförordningen. I rapporten konstateras att tillämpningen av förordningen generellt har påskyndat översändning och delgivning av handlingar mellan medlemsstaterna, men att tillämpningen av vissa bestämmelser inte är tillfredsställande. KOM har mot denna bakgrund föreslagit ändringar i förordningen. Se vidare i bifogad promemoria. stödjer kompromissförslaget som innebär förbättringar av de nuvarande bestämmelserna, nämligen ökad effektivitet och förutsebarhet vid tillämpningen av delgivning mellan medlemsstaterna. Förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (R) (*) (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Ordförandeskapet avser att nå en politisk överenskommelse rörande förslaget till förordning. Det är troligt att man kommer att diskutera vilken beloppsgräns som skall gälla för att det skall anses vara ett småmål samt vilka ev. undantag som skall finnas för instrumentets tillämpningsområde. Genom förordningen fastställs ett domstolsförfarande för tvister om mindre värden (ett europeiskt småmålsförfarande). Det europeiska småmålsförfarandet, som är avsett att förenkla och skynda på tvister om mindre värden samt minska kostnaderna för parterna, skall vara ett alternativ till existerande nationella förfaranden. Särkilt för konsumenter medför detta ett mervärde. Se bifogad promemoria. (ev.) Eurojust årsrapport och slutsatser (Ju) Ordförandeskapet har meddelat att frågan stryks från dagordningen. Debatt om Europols framtid (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Rådsslutsatser kommer eventuellt att antas vid rådets möte. Nya dokument väntas. Ordförandeskapet arrangerade en högnivåkonferens i den 23 - , där deltog, för att diskutera Europols framtid. Förslag som presenterades vid konferensen rörde bl.a. behovet av att ratificera de tre protokollen om ändring av Europolkonventionen, omvandla Europolkonventionen till rådsbeslut, utöka Europols mandat, omvandla Europol till en byrå, utveckla Europols relationer till övriga EU-organ och institutioner, se över direktörens och styrelsens roll och arbetsfördelning och att utöva demokratisk kontroll av Europol. I enlighet med högnivåkonferensens önskemål har därefter gruppen "" (där deltagit) inrättats med uppgift att diskutera förslagen om Europols framtid vidare. - Gruppen ordförandeskapets vänner listar i ett dokument olika förslag om att utveckla Europol som det finns starkt stöd för (men nödvändighetsvis inte råder enighet om bland medlemsstaterna). Det anges dessutom om de olika förslagen innebär snabba vinster, kräver mer arbete, kräver mer resurser, kräver förändringar av rättsliga instrument etc. - Ordförandeskapet presenterar ett förslag till rådsslutsatser baserat på resultatet av högnivåkonferensen i samt rapporten från gruppen ordförandeskapets vänner. I dokumentet anges riktlinjer för det fortsatta arbetet med att utveckla Europol. Olika aktörer uppmanas arbeta vidare med förslagen. Hit hör bl.a. att ersätta Europolkonventionen och dess omständliga ratifikationsförfaranden med ett rådsbeslut senast och att samtliga MS skall ha ratificerat de tre protokollen till Europolkonventionen vid utgången av . Vidare sägs i slutsatserna bl.a. att Europol skall ingå samarbetsavtal med olika närliggande aktörer såsom gränsbyrån, att informationsutbytet skall förbättras på olika sätt som dataskyddet skall förstärkas, att Europolexperter i större utsträckning skall sekunderas till gränsöverskridande brottsutredningar i MS, att gränserna mellan Europol och andra EU-organs uppgifter skall tydliggöras och deras samarbete förstärkas och att uppgifterna för och dess direktör skall klargöras. Ett antal ytterligare åtgärder räknas också upp. Ordförandeskapet skall rapportera om arbetet med att genomföra rådsslutsatserna. delar övriga MS uppfattning att Europol måste utvecklas och effektiviseras. För att detta skall kunna åstadkommas krävs ett stort antal åtgärder av olika slag. Förslaget till rådsslutsatser ger en god bild av vad som behöver göras för att Europol skall kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt . kan därför stödja slutsatserna. Ställning får successivt tas till de enskilda förslag i olika frågor som med tiden kommer att läggas fram, inte minst till den nya rättsakt som skall ersätta Europolkonventionen. Rådets slutsatser om EU-prioriteringar i kampen mot den organiserade brottsligheten och Octa (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall notera (hotbilder avseende den organiserade brottsligheten) från Europol, samt anta rådsslutsatser om EU-prioriteringar i kampen mot den organiserade brottsligheten. Ett nytt dokument väntas. Europol har sammanställt rapporter om den organiserade brottsligheten i , på grundval av rapporter från behöriga myndigheter i MS. Ett svenskt initiativ lanserades för omarbeta rapporten så att den i högre utsträckning blir framåtblickande och innehåller ett hotbildsperspektiv. Detta togs slutligen upp i det sk. Haagprogrammet där det beslutades att EU skall ta fram en sådan framåtsyftande rapport, benämnd OCTA (Organised Crime Threat Asessement). Med hjälp av information från bl.a. MS har Europol tagit fram den första . Arbetet har skett under stor tidspress, men resultatet måste bedömas som gott. Det går att förbättra såväl metodologi som procedurer för insamling och bearbetning, men framsteg har gjorts jämfört med tidigare ordning. Tanken är att analysen i OCTA skall ligga till grund för prioriteringar och inriktning av det mer operativa samarbetet på europeisk nivå. Dessa prioriteringar skall också beaktas i det nationella och regionala samarbetet, men flexibilitet kommer att finnas för egna nationella prioriteringar. Av denna anledning tar de nu aktuella rådsslutsatserna upp tråden från OCTA och identifierar några prioriteringar för närmaste året samt spaltar upp en rad åtgärder som bör vidtas av relevanta aktörer för att prioriteringarna skall omsättas i konkreta åtgärder och förhoppningsvis leda till positiva resultat i bekämpningen av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten. välkomnar och utkastet till rådsslutsatser. Det är nu viktigt att dra lärdomar av årets process som kan födas in i det fortsatta arbetet. Den organiserade brottsligheten måste bekämpas med gränsöverskridande samarbete och den nya rapporten ger en bra förutsättning för ett riktigt underrättelselett polissamarbete på EU-nivå. finns flexibilitet nog för att alla MS skall kunna göra egna prioriteringar utifrån situationen i det egna närområdet. Struktur för den inre säkerheten (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas notera ordförandeskapets förslag om tillvägagångssätt för att förstärka den inre säkerhetens struktur Förstärkandet av det operativa samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter har länge varit en prioritet inom EU-samarbetet. För att uppnå detta har bl.a. Europol, Eurojust, gränsbyrån Frontex, Polischefernas Aktionsgrupp och situationscentret SitCen inrättats. Tillsammans kan man enligt det österrikiska ordförandeskapet säga att dessa organ utgör den inre säkerhetens struktur. ORDF enligt överenskommelsen från det informella arbetet vidare med att ta fram en modell och en plan för hur samordningen skall kunna förbättras. Grunden för förslaget är modellen för underrättelsebaserat arbete som det bedrivs av brottsbekämpande myndigheter, dvs. hotbildsanalys som grund för prioriteringar, som i sin tur styr genomförandet och en utvärdering som föds in i nästa hotbildsanalys osv. Se bifogad promemoria. (ev.) Rådets beslut om inrättandet av ett europeiskt nätverk mot korruption (Ju) Ordförandeskapet har meddelat att frågan stryks från dagordningen. Kampen mot terrorism: a) Rapport om genomförandet av mot terrorism/Handlingsplan och EU-strategi beträffande radikalisering och rekrytering (Ju) b) Politisk dialog på hög nivå om terrorismbekämpning () ( resultat (Ju) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall notera återapporteringen. Dokument har ännu inte inkommit. Efter terrorattackerna i antog en deklaration om bekämpning av terrorism innehållande 15 olika punkter med förslag till åtgärder. I deklarationen anges dessutom att ministerrådet (i samarbete med generalsekreteraren/höge representanten och kommissionen) skall rapportera till om hur uppföljningen av deklarationen fortskrider. En första uppföljning ägde rum vid då bland annat mot terrorism antogs. En ny deklaration antogs vid ett extrainkallat RIF-råd med anledning av bombdåden i . antog en övergripande EU-strategi mot terrorism som, med utgångspunkt i tidigare handlingsplan och deklarationer, tydligt förklarar EU:s policy, vilka mål som satts upp, hur de skall uppnås, på vilka områden som insatser har vidtagits och vad som prioriteras för framtiden. I strategin delas denna policy in i fyra åtgärdsområden; förebygga, skydda, störa och hantera. Handlingsplanen har uppdaterats och omstrukturerats för att bättre motsvara målen i strategin. En praxis har utvecklats med återrapportering och avstämning av hur arbetet fortskrider i slutet av varje ordförandeskap, först till sedan till . Fokus i återrapporteringen lär ligga på en sedvanlig uppföljning av hur arbetet med att genomföra strategin och handlingsplanen fortskrider, inklusive frågor som rör rekrytering och radikalisering. En skriftlig rapport har utlovats inför mötet. En återrapportering kommer också att ske från det sedvanliga, halvårsvisa interinstitutionella dialogen mellan ordförandeskapet, kommissionen och som ägde rum . behandling av och rådet Frågan följs upp i slutet av varje ordförandeskap. Senaste rapporteringen skedde . kan välkomna återrapporteringen. Det är viktigt att rådet kontinuerligt kan få information om att tempot i uppföljningsarbetet hålls uppe och att resultat verkligen nås. Der ger också indikationer om var ytterligare ansträngningar är nödvändiga. Rådets beslut om kontor för återvinning av tillgångar (kommer troligen att bli en A-punkt) (R) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet skall anta beslutet. Ett nytt dokument väntas. Initiativet till formaliseringen av det existerande informella () kommer från , och . Den bakomliggande tanken är att nätverket skulle kunna underlätta polissamarbetet genom att berörda myndigheter snabbt skulle kunna få information om var tillgångar finns för att sedan snabbt kunna fatta beslut om tillslag. Informationsutbytet skall äga rum i stadiet före rättslig hjälp. Initiativtagarna har understrukit att förslaget inte skall förstås som ett krav på att ändra organisationen i . Det handlar om att utse ett fåtal centrala kontaktpunkter för att få kontakt och snabba informationskanaler. Frågan har inte tidigare behandlats av eller rådet. kan acceptera förslaget till beslut som det nu är utformat. Det är positivt med idéer om utökat samarbete och informationsutbyte i förverkandefrågor i syfte att underlätta förverkanden. deltar redan i genom och Finanspolisen. De anser sig ha stor nytta av samarbetet. Allmänt program: "Säkerhet och skydd av friheter" Allmänt program: "Grundläggande rättigheter och rättvisa" ( särskilt program om straffrätt och ( särskilt program om civilrätt (kommer troligen att bli en A-punkt) (R) Avsikten med behandlingen i rådet Vid förväntas ministrarna anta programmen. Ramprogrammen (allmänt program) är en mekanism för finansiering av genomförandet av konkreta åtgärder på det rättsliga och inrikes området, t.ex. olika delar av Haagprogrammet, strategierna för kampen mot narkotika, mot människohandel och mot terrorism samt skydd för kritisk infrastruktur. Alla programmen (inte programmet om civilrätt) har förhandlats i senast vid mötet . Coreper beräknas ta upp ramprogrammet vid möte . På dagordningen står f.n. även det särskilda programmet om civilrätt men det är fortfarande ytterst oklart om även detta program kommer att finnas med på den slutliga dagordningen. Se vidare i bifogad promemoria. Resultaten i förhandlingarna vid det senaste mötet med visar sannolikt kan godta förslaget, dock med visst förbehåll för eventuell diskussion i Coreper. Förstärkande av Europeiska unionens förmåga till åtgärder i nödsituationer och krishantering (Fö) a) rådets slutsatser om förstärkande av Europeiska unionens förmåga till åtgärder i nödsituationer och krishantering och om godkännande av handboken för EU:s samordning av åtgärder i nödsituationer och (kommer troligen att bli en A-punkt) b) Ordförandeskapets rapport om seminariet om samordning och kommunikation mellan EU och FN vid katastrofhantering utanför EU (den 8() (kommer troligen att bli en A-punkt) c) Föredragning av rapporten från Avsikten med behandlingen i rådet a) Rådet förväntas anta slutsatser som endosserar den manual för krishantering som ordförandeskapet tagit fram . Rådet förväntas också notera de framsteg som gjorts i förhandlingarna om utvecklingen av räddningstjänstmekanismen samt uppmana till ett avslut av dessa förhandlingar under innevarande år. b) Rådet förväntas notera en ordförandeskapsrapport från ett seminarium om samarbetet mellan EU och FN i internationell katastrofhantering. c) Föredragning av rapporten från fd franske utrikesministern och EU-kommissionären . a) I den manual för krishantering som ordförandeskapet tagit fram behandlas bland annat de kriskoordineringsarrangemang som tidigare överenskommits i rådet. b) Ordförandeskapet har presenterat en rapport från ett seminarium om samarbetet mellan EU och FN i internationell katastrofhantering. beslutade om nya kriskoordineringsarrangemang . I övrigt bör denna punkt ses som en del i det breda grepp som ordförandeskapet tagit runt kris- och katastrofhanteringsfrågor . (Art V insatser omfattas dock inte). Dessa behandlades på rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser samt förväntas diskuteras på det . c) presenterade den franske f.d. utrikesministern och kommissionären en rapport om hur EU kan bli bättre på att hantera kriser och katastrofer. Rapporten skrevs på uppdrag av och rådets ordföranden och fokuserar på utveckling av samarbetet inom områdena räddningstjänst och konsulära frågor. Rapporten föreslår skapandet av en europeisk "räddningstjänststyrka" och en europeisk flygande konsulär grupp samt en europeisk konsulär akademi och Europakonsulat. Inom dessa områden föreslår Barnier utbyggd överstatlighet med bl.a. ökade befogenheter för . Ärendet behandlades på rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser och nämnden fick information inför detta möte. a) kan godkänna rådsslutsatserna. b) har ingen erinran mot rapporten. c) Ingen substansbehandling av rapporten förväntas. är positivt till en utveckling av samarbetena men menar att deras mellanstatliga karaktär bör bevaras. Yttre förbindelser (Ju och UD) a) () b) Åtgärdsinriktat dokument om västra och c) Mötet mellan och i ministertrojkan för rättsliga och inrikes frågor () d) Möte på ministernivå mellan flera EU-ordförandeskap - - () Avsikten med behandlingen i rådet Eventuellt kommer ordförandeskapet också att be rådet att anta två s.k. Action Oriented Papers. Ordförandeskapet kommer att lämna en kort rapport om de stora möten som ägde rum i och om de rapporter, s.k. Action Oriented Papers, som anger inriktningen på dels EU:s fortsatta samarbete med i kampen mot organiserad brottslighet, korruption, olaglig invandring och terrorism, dels samordnade åtgärder i kampen mot narkotika i och från och längs transitvägarna. Se vidare i bifogad promemoria. välkomnar de framsteg som kontinuerligt görs i samarbetet med och samt i övrigt inom ramen för arbetet med de yttre förbindelserna i rättsliga och inrikes frågor. ser också positivt på de ökade ansträngningarna i kampen mot den organiserad brottslighet och terrorism m.m. i och effektivare åtgärder i kampen mot narkotika med anknytning till och längs transitvägarna. Förteckning över säkra ursprungsländer (UD) Avsikten med behandling i rådet Kommissionen förväntas komma med ett förslag på förteckning över säkra ursprungsländer. Med tanke på att dokumentet har blivit försenat är det osäkert om det vid mötet blir någon egentlig sakdiskussion. Det s.k. asylprocedurdirektivet antogs . Enligt direktivet skall EU-staterna anta en gemensam förteckning över s.k. säkra ursprungsländer. Förteckningen skall beslutas av rådet med kvalificerad majoritet, efter förslag från kommissionen och hörande av . Det finns i nuvarande läge inget förslag från kommissionen. använder inte systemet med säkra ursprungsländer i vår nationella lagstiftning. avser att agera mot att förteckningen antas av rådet. Skulle det ändå visa sig att det finns en kvalificerad majoritet för en lista så kommer att agera för att antalet länder blir få och att de granskas grundligt mot fastställda kriterier. Europeiska kommissionens meddelande om strategisk plan för laglig migration (UD) Avsikten med behandlingen i rådet Information från kommissionen. Kommissionen presenterade en strategisk plan för laglig migration. Planen är kommissionens svar på Europeiska rådets begäran i Haagprogrammet att års utgång presentera en strategi för laglig migration. Den strategiska planen omfattar både rättsliga och icke-rättsliga åtgärder, vilka kommer att utgöra en plattform för fortsatta konsultationer mellan kommissionen och medlemsstaterna. Ett första lagförslag beräknas tidigast . Ingen diskussion i sak är avsedd vid rådsmötet, utan punkten kommer endast att innehålla information från kommissionen om deras planer för det framtida arbetet med frågan. Se även bifogad promemoria. anser att det finns skäl att se över behovet och möjligheterna att ta fram lämpliga gemenskapsregler som avser migration till unionen. Laglig migration är en viktig fråga för EU i ett framtidsperspektiv. har emellertid vissa förbehåll. Beslut gällande ekonomisk migration är fortsatt främst en nationell angelägenhet inom unionen och det är likaså viktigt att ta tillvara den arbetskraftspotential som redan finns inom EU. Insatser för bättre integration av de tredjelandsmedborgare som redan finns inom EU måste ske parallellt med åtgärder för att underlätta arbetskraftsinvandring. Se även bifogad promemoria. Förslag till rådets beslut om inrättande av en mekanism för ömsesidiga underrättelser om medlemsstaternas åtgärder på asyl- och invandringsområdet (R) (UD) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet antog slutsatser om upprättandet av ett system för ömsesidigt informationsutbyte mellan de ansvariga för asyl- och migrationspolitiken i medlemsstaterna och uppmanade kommissionen att lägga fram ett formellt lagstiftningsförslag.