eunbil · GT0N1611 · 2006-07-14 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet Det finska ordförandeskapet avser presentera höstens prioriterade frågor på jordbruks- och fiskeområdet. På jordbruksområdet kommer kommissionens meddelande om en förestående reform av vinsektorn att behandlas. För ekologisk produktion och förordningen om spritdrycker är målet att nå politiska överenskommelser . Andra aktuella frågor är förslaget till reform av marknadsordningen för bananer samt översynen av energigrödepremien. Vid det informella ministermötet avser ordförandeskapet ta upp en diskussion kring den Europeiska jordbruksmodellen och framtida utmaningar för jordbruket. Inom det veterinära området kommer en gemensam djurhälsopolitik med fokus på förebyggande åtgärder att diskuteras. ska ordförandeskapet tillsammans med kommissionen arrangera en konferens rörande en gemensam djurhälsostrategi för 2007-2013. Även ett antal djurskyddsåtgärder kommer att diskuteras . Bland annat kommer arbetet med att uppnå en politisk överenskommelse för slaktkycklingsdirektivet att fortsätta. Vidare kommer livsmedelsäkerhet uppmärksammas, bland annat i förhandlingar med tredje land, liksom frågan om en reform av förordningen om bekämpningsmedel. Inom den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) är de viktigaste frågorna antagande av TAC (total allowable catch, dvs. totalt tillåten fångstmängd) för Östersjöbestånden samt för gemenskapens bestånd. Vidare är det nya förslaget till återhämtningsplan för Östersjötorsken av särskilt stor betydelse. På dagordningen står även frågorna om bilateralt fiskeriavtal med , fiskeriförvaltningen i samt återhämtningsplan för rödspätta och tunga i . Meddelande från kommissionen till rådet och : En hållbar europeisk vinsektor - Föredragning av kommissionen och inledande debatt 10851/06 232 AGRIFIN 43 +ADD 1 +ADD 2 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. Kommissionen publicerade en rapport om en kommande reform av marknadsordningen för vin. I rapporten identifieras de nuvarande problem inom den europeiska vinsektorn, såsom strukturell obalans på vinmarknaden, nedgång i konsumtionen av europeiska viner, minskad konkurrenskraft för EU:s vinproduktion, det komplicerade regelverket samt bristande miljöhänsyn i nuvarande marknadsordning. Fyra alternativa reformförslag har beaktats i meddelandet: oförändrad situation, djupgående reform, reform i linje med tidigare CAP-reformer och full avreglering. Kommissionen förespråkar alternativ två; en djupgående reform som i korthet innebär att destillationsstöd, stöd till privat lagring samt druvmuststöd tas bort direkt. Budgeten skall dock bibehållas och pengar skall i stället delas ut i så kallade nationella kuvert. Reformen bör genomföras i två steg. I första fasen skapas marknadsbalans och i andra fasen förbättras konkurrenskraften. Det frivilliga röjningsbidraget sätts på en attraktiv nivå inledningsvis för att därefter minska successivt . Målet är att 400 000 ha avvecklas . Den areal som röjts skall sedan vara berättigad till det frikopplade gårdsstödet. När det gäller de andra alternativen menar kommissionen att ett införande av frikopplade stöd för vinproducenter i enlighet med tidigare CAP-reformer skulle innebära att flera av problemen på vinmarknaden kunde lösas, speciellt balansen på vinmarknaden. Det skulle även innebära ökad miljöhänsyn för all vinareal eftersom det medför en koppling till de så kallade tvärvillkoren. Nackdelen är, liksom i alternativet med full avreglering, att sektorn på kort och medellång sikt tvingas genomgå en mycket tuff omställning. De gemensamma medlen fokuseras i huvudsak på att stödja lantbrukarnas inkomst i stället för att förbättra marknadsbalansen genom strukturella förändringar. Förslag till svensk ståndpunkt förordar en genomgripande reform av vinsektorn för att öka konkurrenskraften för de europeiska vinproducenterna och komma till rätta med den obalans som råder på den europeiska vinmarknaden. Reformen ska åtföljas av budgetbesparingar. Den svenska målsättningen är en avreglerad vinsektor. Detta är dock svårt att uppnå på kort sikt med hänsyn till de omstruktureringsproblem detta skulle kunna leda till. förordar därför i detta skede att en omläggning till frikopplade stöd i linje med CAP-reformen bör eftersträvas, men det kan övervägas om det rent konkret nås genom att gå via alternativ 2 - en djupgående reform i två steg, utan nationella kuvert. Det är då viktigt att övergångsperioden för att nå till frikopplade stöd blir mycket kort. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. (ev.) Förslag till rådets förordning om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 10014/06 198 AGRISTR 15 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet. beslöt , i samband med uppgörelsen om ett nytt finansiellt perspektiv, att införa frivillig modulering av direktstöden och marknadsåtgärderna. Vidare fastslogs att dessa åtgärder varken ska omfattas av nationella regler för medfinansiering eller regelverket om minimiutgifter inom landsbygdspolitikens axelindelning. uppmanade rådet att på grundval av ett förslag från kommissionen fastställa de villkor som skall gälla för överföringarna. Kommissionen föreslår nu att reglerna för frivillig modulering i så stor utsträckning som möjligt ska ligga i linje med reglerna för den obligatoriska moduleringen. Det innebär att marknadsåtgärder ska uteslutas som bas för modulering, med motiveringen att dessa är en del av inre marknaden, fluktuerar och inte kan tillskrivas ett visst land. Likaså ska regeln om undantag för stödbelopp tillämpas även vid frivillig modulering. Förslaget innebär också att det ska vara möjligt att nationellt medfinansiera den frivilliga moduleringen samt att den axelfördelning som gäller enligt landsbygdsförordningen ska gälla även frivillig modulering. Slutligen föreslås att om ett medlemsland väljer att tillämpa frivillig modulering ska detta anmälas till kommissionen senast efter att förordningen träder ikraft. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag om frivillig modulering och stödjer att marknadsprisstödet inte ska ingå som grund för modulering. är dock negativ till att möjlighet ges att nationellt medfinansiera de medel som frivilligt moduleras eftersom detta kan medföra stora variationer i stödnivåer mellan medlemsstaterna. anser även att det ska vara möjligt att anmäla till kommissionen om man önskar tillämpa frivillig modulering senare än efter att förordningen trätt i kraft. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. (ev.) WTO-jordbruksförhandlingar - På begäran av den franska delegationen med stöd från delegationerna EL, ES, CY, HU, AT och PL - Lunchdiskussion - Uppdatering från Kommissionen Inom ramen för den pågående Doha-rundan hölls ett ministermöte i . Förhandlingarna förväntas vara avslutade och mötet i var ett viktigt tillfälle för parterna att försöka lösa ut de svåraste frågorna inom jordbruks- respektive industrivaruområdet. Det handlade i första hand om att EU, och G-20 (ett antal större med i spetsen) behövde visa på flexibilitet för att förhandlingarna ska kunna föras framåt. Ministermötet ledde dock inte till några framsteg då ingen av parterna var beredda att röra sig från tidigare lagda positioner. Skulden lades till stor del på , då såväl G-20 som EU varit tydliga med att måste visa en vilja att sänka sina interna stöd till jordbruket för att en fortsatt förhandling över huvud taget ska vara möjlig. Dohaförhandlingarna befinner sig därför återigen i en djup kris och om inte de mest centrala frågorna kan lösas kommer det att bli mycket svårt att nå ett avslut av förhandlingarna . Förslag till svensk ståndpunkt bör fortsatt vara drivande för att förhandlingarna ska kunna avslutas under detta år. Resultatet bör vara så ambitiöst att det gynnar utvecklingen i handeln för såväl i- som . Det är viktigt att undvika ett misslyckande så att rundan inte helt avstannar, då det skulle kunna innebära att det multilaterala samarbetet försvagas . bör ge sitt stöd för kommissionens sätt att arbeta och den flexibilitet och konstruktivitet man visat i förhandlingarna. Det har gjort att EU nu befinner sig i en mycket mer gynnsam position . Frågan har senast varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . (ev.) Åtta förslag till rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /414/EEG för införande av nya verksamma ämnen/pesticider (kommittéförfarande) 10930/06 AGRILEG 109, 10931/06 AGRILEG 110, 10932/06 AGRILEG 111, 10933/06 AGRILEG 112, 10934/06 AGRILEG 113, 10935/06 AGRILEG 114, 10936/06 AGRILEG 115, 10937/06 AGRILEG 116 Artikel 6.1 i rådets direktiv /414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Enligt artikeln skall beslut om att ta upp ett verksamt ämne i bilaga 1 fastställas genom en föreskrivande kommitté. Om kvalificerad majoritet inte kan uppnås i kommittén ska förslaget överlämnas till rådet som måste fatta beslut med kvalificerad majoritet . Kommissionen har föreslagit upptag av åtta aktiva substanser i bilaga 1 till direktiv /414/EEG. Samtliga substanser är kontroversiella p.g.a. sina hälso- och miljöfarliga egenskaper. Vid omröstningen i kommittén fanns inte kvalificerad majoritet för något av förslagen. Förslagen lämnades därför över till rådet . Vid ett möte identifierades att det möjligen fanns en kvalificerad majoritet emot kommissionens förslag för ett av ämnena - vinclozolin. Rådet förväntas eventuellt besluta att motsätta sig kommissionens förslag för vinclozolin. För mer information se bilaga 1. Enligt information från ordförandeskapet kommer dock punkten med största sannolikhet att strykas från dagordningen. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer inte kommissionens förslag för något av de åtta ämnena. vill istället ha ett beslut om icke-upptag. övergripande inställning är att inget av dessa ämnen är acceptabelt ur miljö- och hälsosynpunkt. Särskilt problematiska är de fyra ämnena med hormonstörande egenskaper; vinclozolin, flusilazol, fenarimol och procymidon. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. a) Fågelinfluensa (H5N1) - Uppdaterad information från kommissionen rapporterades de första fallen av fågelinfluensa H5N1 hos vilda fåglar i EU. har smittade vilda fåglar hittats i 13 av EU:s medlemsstater. I gjordes mellan och fynd på tio platser längs , , på och längs ostkusten upp till . För att skydda tamfjäderfä har kommissionen beslutat att samtliga medlemsstater i riskområden skall vidta åtgärder för att förhindra att fjäderfä kommer i kontakt med vilda fåglar. Vidare har kommissionen beslutat om åtgärder som skall vidtas vid påvisande av H5N1-smitta för att förhindra smittspridning till tamfjäderfä. har antalet fynd av smittade vilda fåglar minskat markant inom EU och läget tycks vara stabilt. Utbrott av aggressiv fågelinfluensa H5 hos fjäderfä har rapporterats från , (ett hägn med vilda fåglar), , och . Med undantag för utbrottet i har utbrotten bekämpats framgångsrikt utan att spridning har skett. , som drabbades , har däremot inte lyckats hindra spridningen trots att myndigheterna strikt tillämpat . Smittan påvisades första gången i en mycket fjäderfätät del av landet. Eventuellt hade spridning redan då skett vilket kan vara en anledning till att de inte lyckats få smittan under kontroll. I , som rapporterat över 100 utbrott, mest hos små "backyard flocks", förefaller situationen vara något förbättrad. Smittan är nu begränsad till 11 besättningar och rumänska myndigheter bedömer att de kommer vara fria från smittan . , som haft stora problem p.g.a. illegal handel med fjäderfä från smittade kommersiella besättningar, har vidtagit åtgärder för att ändra de veterinära myndigheternas organisation samt infört ny lagstiftning bl.a. beträffande handel med djur. Förslag till svensk ståndpunkt stöder de beslut som tagits av kommissionen. instämmer i att det är av allra största vikt att förhindra att tama fåglar smittas. Frågan har senast varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . b) Gemenskapens riktlinjer om statligt stöd - På begäran av den österrikiska delegationen med stöd från delegationerna BE, CZ, ES, FR, IE, IT, CY, LT, LU, HU och PL Kommissionen har presenterat ett förslag till nya riktlinjer för användningen av statligt stöd. Syftet är att anpassa reglerna till reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och till den nya förordningen om landsbygdsutveckling (Rådets förordning (EG) nr 1698/2005). De störst förändringar som föreslås gäller stöd till vidareförädling och saluföring av jordbruksprodukter. Som huvudregel skall dessa stöd framöver bedömas i enlighet med det generella regelverk som tillämpas inom andra sektorer. Bestämmelserna om investeringsstöd förändras, bl.a. får stöd inte lämnas för köp av plantor. Även stöd för reklam inom EU, sammanläggning av skiften (omarrondering) och för vissa åtgärder kopplade till avel (t.ex. stamböcker) kommer inte längre att tillåtas. Riktlinjerna lyfter också fram en ökad miljöhänsyn. Förslaget har mött viss kritik från MS främst vad avser beviljande av investeringsstöd, förbudet mot stöd för reklam samt förbuden mot stöd för omarrondering och avelsanknutna åtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt anser att riktlinjerna generellt sett är ett värdefullt verktyg för att underlätta såväl medlemsstaternas som kommissionens arbete samt för att säkerställa likabehandling. Det är dessutom viktigt att de totala nivåerna för statstöd inte leder till konkurrenssnedvridningar mellan medlemsstater. Det ligger vidare i linje med inställning till jordbrukspolitiken att stöd i första hand bör lämnas för de ändamål som omfattas av landsbygdsutvecklingsförordningen och inte i form av marknads- eller produktionsstöd. Det är positivt att reglerna för stöd till saluföring och vidareförädling av jordbruksprodukter harmoniseras med det generella regelverk som gäller industrin i övrigt. Den ökade miljöhänsynen välkomnas. är därför positiv till huvudinriktningen av riktlinjerna. bör dock verka för att möjligheterna att lämna investeringsstöd för anläggning av energigrödor inte minskas samt att stöd för omarrondering skall kunna tillåtas. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare.