eunbil · GT0N1237 · 2006-05-12 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser Godkännande av den preliminära dagordningen Resolutioner och beslut antagna av Dagordningspunkten är en standardpunkt för anmälan av beslut m.m. från sessioner. Punkten avser sammanträdesperioden 3-6 samt . Resolutioner och beslut innefattar bl.a. , , biståndets effektivitet och korruptionen i utvecklingsländerna samt valet i . Förberedelser inför : Första utkast till annoterad dagordning En första diskussion om dagordningen för Europeiska rådets möte kommer att äga rum. Vid väntas framför allt frågor kring fördraget och andra frågor gällande förbättringar av unionens arbetssätt inom ramen för nuvarande fördrag, strategin för hållbar utveckling, effektivitet och samordning av EU:s utrikespolitik och utvidgningen tas upp på dagordningen. Under lunchen för Europaministrarna kommer två frågor att diskuteras. Den första handlar om ökad öppenhet i ministerrådets arbete. är en varm anhängare av ökad öppenhet i rådets lagstiftningsarbete. Den andra frågan avser temat . Detta tema har varit föremål för informella diskussioner. En utgångspunkt för den här diskussionen torde vara en sammanfattande rapport som är baserad på de svar som medlemsstaterna lämnat på en enkät om åtgärder för att främja EU-debatten. RÅDET FÖR YTTRE FÖRBINDELSER Godkännande av den preliminära dagordningen kommer sannolikt att behandlas både i en kortare diskussion och i slutsatser vid GAERC. De ämnen som aviserats är övergången från den höge representantens kontor till ett EUSR-lett kontor i och möjligen en diskussion om de konstitutionella reformerna, de av EU- kommissionen avbrutna SA-förhandlingarna med och , den förestående folkomröstningen i samt regionalt samarbete. Vid sidan av GAERC förväntas även försvars- och utrikesministrarna gemensamt diskutera säkerhetssektorsreformer i . Slutsatserna om Bosnien förväntas stödja påbörjandet av planeringen av övergången till ett EUSR-lett kontor och eventuellt uppmuntra de bosniska parterna att fortsätta arbetet med konstitutionella reformer. Slutsatserna om och förväntas beklaga det bristande samarbetet med ICTY, stödja beslutat att avbryta SA-förhandlingarna och åter uppmana till gripande av misstänkta krigsförbrytare ännu på fri fot. Slutsatserna förväntas även understryka vikten av en korrekt och demokratiskt genomförd folkomröstning om självständighet i . Slutsatserna förväntas även understryka behovet av stärkt regionalt samarbete och välkomna som nytt ordförandeland för organisationen (). SEECP är en politisk sammanslutning av regeringarna på . SEECP:s uppgift är att fördjupa det regionala samarbetet och bidra till EU-närmandet. Toppmöten med äger rum . Vårens toppmöte under det österrikiska ordförandeskapet äger rum i i södra under värdskap av president . Från EU:s sida kommer förbundskansler och utrikesminister att delta, liksom SG/HR , ordförande och kommissionärerna . Läget inom de fyra samarbetsområdena ("four common spaces") kommer att diskuteras. Fokus väntas ligga på energifrågorna och på internationella frågor, inte minst det gemensamma närområdet. Man förväntas slå fast att det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet ska fortsätta att gälla till dess att det ersatts, och uttrycka en ambition om att ingår ett nytt rättsligt avtal framöver. Regeringen avser verka för att frågor om situationen för de mänskliga rättigheterna i och inte minst i norra /tas upp. Regeringen förordar att det gemensamma närområdet, inklusive de frusna konflikterna och synen på utvecklingen i , diskuteras. Regeringen anser också att energisamarbetet är centralt. GAERC förväntas inrikta diskussionen på utvecklingen i och eventuellt anta rådsslutsatser. Regeringsbildningen i har gått i stå, men i och med utnämningen av den shiamuslimske premiärministern finns förutsättningar för att få till stånd en bred regeringskoalition. Utmaningarna förblir dock många. Det sekteristiska våldet fortsätter med oförändrad styrka, som också framsteg kan noteras. Det är angeläget att EU bidrar till att stödja de demokratiska krafterna i . EU söker genom olika insatser att bidra till en positiv utveckling, bl.a. genom rättstatsinsatsen EUJUST . Regeringen ser fortsatt med oro på utvecklingen i . Den fördröjda regeringsbildningen har haft en negativ inverkan på den redan allvarliga säkerhetssituationen. En nationell samlingsregering är nödvändig för den fortsatta demokratiska processen och för att förbättra det irakiska folkets levnadsförutsättningar. Sannolikt en diskussions- och beslutspunkt. generaldirektör, , lämnade en rapport om till och . Rapporten visar att inte hörsammat omvärldens uppmaningar om att bygga förtroende genom att ta ett antal steg, inte minst frysning av sin anrikning av uran. Konkreta bevis för att eftersträvar kärnvapen saknas fortfarande, men kan heller inte, trots utredning, slå fast att misstankarna om detta saknar grund. I pågår nu diskussioner på basis av ett resolutionsutkast som lagts fram av och , vilket återupprepar de krav som ställs på . Rådet kan väntas anta slutsatser som bl a beklagar att inte hörsammat säkerhetsrådets och uppmaningar. Vid föregående rådsmöte inledde EU:s utrikesministrar under ledning av den höge representanten en diskussion om hur EU:s relationer med kan utvecklas positivt i ett läge där landet fullt ut samarbetar med och hörsammar säkerhetsrådets uppmaningar. Rådet förväntas diskutera EU:s förhållningssätt till den Hamas-ledda regeringen, inklusive frågan om kontakter med den palestinska myndigheten. Kommissionen har beslutat att tillfälligt frysa det bistånd som kanaliseras till eller via den palestinska myndigheten, eftersom den palestinska regeringen inte uppfyllt Kvartettens och EU:s kriterier: att erkänna rätt att existera, ta avstånd från våld och hålla ingångna avtal. Kvartettens fortsatta roll förväntas diskuteras mot bakgrund av Kvartettmötet . Rådet förväntas diskutera hur EU kan bistå den palestinska befolkningen i ljuset av återkommande rapporter om en förestående humanitär kris. Den anser det angeläget att motverka en humanitär kris och förespråkar därför en långsiktig stegvis politik som ställer tydliga krav på den Hamasledda regeringen. Kontrollmekanismer som möjliggör fortsatt stöd och som förhindrar att medel går till fel syften bör skyndsamt inrättas. Rådet förväntas vidare beröra det politiska läget i efter den nya israeliska koalitionsregeringens tillträde och möjligheterna att påverka att arbeta för en positiv utveckling. Av avgörande betydelse på kort sikt är att överför innestående palestinska tull- och momsmedel. Diskussionen förväntas dels innefatta en redogörelse för det senaste trojkamötet mellan EU och AU på ministernivå i , dels beröra den kritiska situationen i provins samt också beröra . Rådet förväntas anta slutsatser om . Ordförandeskapet kommer att avrapportera från det senaste trojkamötet mellan EU och AU på ministernivå i . Sådana möten genomförs . dialogen inleddes formellt i samband med stats- och regeringschefernas möte i . Det andra toppmötet som är planerat att äga rum i har skjutits p.g.a. oenighet om deltagande. Dialogen har fortsatt i trojkaformat på utrikesministernivå. Läget i är ytterst allvarligt, med ett försämrat säkerhetsläge, fortsatta övergrepp mot civilbefolkning och internationella aktörer samt omfattande humanitära behov. fredsförhandlingar om i under ledning av den Afrikanska Unionen (AU) undertecknades ett fredsavtal mellan och en av grenarna i SLM (Liberation Movement), en av de viktigaste rebellgrupperna i . utgör ett genombrott och är ett viktigt framsteg mot ökad säkerhet för befolkningen i . är risken för bakslag och fortsatt konflikt överhängande. Ökade ansträngningar krävs nu för att förmå övriga parter i konflikten att ansluta sig till fredsavtalet och för att möjliggöra ett snabbt genomförande av avtalet. bör öka förutsättningarna för att godkänner ett FN-övertagande i och därmed möjliggöra intensifierade förberedelser för FN med stöd av det övriga internationella samfundet. Eventuellt kommer rådsslutsatser att antas. Diskussionen förväntas fokusera på den senaste tidens utveckling i landet och hur EU kan stödja processen att återinför demokrati. Nyckelfrågor är hur den demokratiska sju-partiskoalitionens färdplan mot demokrati och fred kan genomföras samt hur fredsprocessen med maoiströrelsen kan komma att utvecklas. (Ev.) WTO/DDA Informations-/diskussionspunkt. Kommissionen kommer att informera rådet om läget i Doharundan. enades WTO:s medlemmar om att skjuta på tidsgränsen för beslut om riktlinjer för de centrala förhandlingarna om jordbruks- och industrivaror. Anledningen var att medlemmarna stod alltför långt ifrån varandra i sak. Inget nytt datum har fastställts, men det råder samförstånd om att förhandlingarna måste intensifieras. Ett genombrott behövs senast /juli om förhandlingarna ska kunna avslutas som planerat under detta år. Parallellt med de intensiva förhandlingarna i diskuteras Doharundan kontinuerligt i olika möten på politisk nivå. För att Doharundan ska kunna avslutas måste nyckelaktörer som EU, , och ta ett stort ansvar. Jordbruksförhandlingarna är centrala och styr utvecklingen på övriga områden. är jordbruket och framförallt frågan om ökat marknadstillträde mycket känslig för många MS. fortsätter verka för att EU ska delta aktivt och konstruktivt på alla områden, inklusive på jordbruket, för att nå ett ambitiöst slutresultat med öppnare och mer rättvisa handelsregler. Prioriterade förhandlingsområden för SE är jordbruk, industrivaror, tjänster, handelsprocedurer, antidumpning samt utvecklingsfrågorna i vid bemärkelse. a) Europeiska försvarsbyrån () Rådet kommer att anta rådsslutsatser avseende EDA:s verksamhet. Vid mötet förväntas rådet att notera en rapport från GS/HR om arbetet i Europeiska försvarsbyrån () och välkomna de framsteg som gjorts. Vid mötet kan det förväntas att försvarsministrarna kommentarer rapportens innehåll. Rådet förväntas anta rådsslutsatser. Vid mötet förväntas GAERC (försvarsministrar) att notera en framstegsrapport avseende förmågeutvecklingsarbetet (Single Progress Report), inklusive en offentlig sammanfattning av framstegsrapporten (Capability Improvement Chart). Framstegsrapporten produceras var sjätte månad och behandlar utvecklingen av EU:s militära förmåga och redovisar de aktiviteter som genomförts sedan den senaste rapporten . Som en bilaga till framstegsrapporten utarbetas alltid en offentlig sammanfattning över vilka framsteg som åstadkommits i fråga om tidigare identifierade brister. Vidare förväntas SG/HR att ge en lägesrapportering om genomförandet av förslagen i den rapport som noterades av avseende uppföljning från det informella mötet i (Hampton Court) vad gäller utvecklingen av EU:s krishantering. Därutöver förväntas ordföranden i ge en övergripande information om det löpande arbetet avseende EU:s militära kapacitetsutveckling. Vad gäller snabbinsatsutveckling och EU Battlegroups förväntas Rådet notera det positiva resultat som uppnåddes vid koordinerings-konferensen , vilket lägger grunden för att EU skall kunna uppnå full operativ förmåga . Rådet förväntas också att uppdra till att identifiera möjliga lösningar för att avhjälpa bristen på strategisk flygtransport och koordinera arbetet mellan de medlemsstater som intresserade av att bidra till sådana lösningar. Som ett inledande steg kommer en inventering av medlemsstaternas flygtransportbehov att genomföras. c) Operation EUFOR RD Vid mötet förväntas den operativa chefen redovisa planeringsarbetet inför en EU-ledd krishanteringsinsats i den . Operationsplanen är under utarbetande och förväntas antas . planerar att bidra till operationen. Gemensam session utrikes- och försvarsministrar a) Kris- och beredskapshantering Diskussionen kommer sannolikt att äga rum i närvaro av , tidigare fransk utrikesminister och EU-kommissionär, som har fått i uppdrag av Kommissionen att ta fram en rapport om EU:s roll och resurser i katastrofer och kriser i tredje land. Diskussionen kan väntas fokusera på både hur EU kan bistå sina medborgare i sådana situationer och de resurser, inklusive militära, som medlemsstaterna kan bidra med. Regeringen ser det som angeläget att EU utreder och den roll och de bidrag unionen har i sådana situationer. b) Civil-militär samverkan Diskussions- och beslutspunkt. tog , och ett gemensamt initiativ för att lägga grunden för en förbättrad civil-militär samverkan i samband med hantering av komplexa kriser inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). I initiativet anges tre frågor som skall utgöra utgångspunkten för arbetet under respektive ordförandeskap: allomfattande planering av operationer (UK), ledning av operationer (AT) samt resultatutvärdering och kapacitetsutveckling (FI). Under det österrikiska ordförandeskapet har ett ramdokument (Framework document) utarbetats som behandlar en rad olika aspekter av ledning av operationer. GAERC väntas anta rådslutsatser om arbetet med civil-militär samverkan. Som uppföljning till ett seminarium i om säkerhetssektorreform i cirkulerade ordförandeskapet ett dokument, "EU Presidency note on Security Sector reform in the Western ", om övergripande strategi för regionen på detta område. Olika arbetsgrupper har diskuterat dokumentet och GAERC väntas anta rådsslutsatser om det färdiga dokumentet. I anslutning till mötet I anslutning till GAERC hålls ett EU-OSSE-trojkamöte. Ett ökat informationsutbyte och konsultationer äger rum mellan EU och . Detta är en av dessa gemensamma mötesformer. I övrigt besöker KUSP-trojkan under varje halvår för konsultationer med OSSE-trojkan, och EU:s särskilda representanter kommer ofta till för att framträda i Permanenta rådet med missionschefer. Vid EU-OSSE-trojkamötet brukar samarbetet diskuteras och olika gemensamma frågor tas upp. I anslutning till allmänna rådet äger det årliga ministermötet rum mellan och samarbetsråd, GCC (). Dessa s.k. gemensamma råd sker i enlighet med samarbetsavtalet . Den viktigaste frågan mellan EU och GCC är de mångåriga förhandlingarna om ett brett frihandelsavtal. Ministrarna kommer att diskutera läget i dessa. väntas också planer på ett förstärkt samarbete på energi-, utbildnings-, vetenskaps- och miljöområdena att lyftas fram. Vidare skall politiska frågor av gemensamt intresse diskuteras såsom utvecklingen i , , och Gulfregionen. Även internationella frågor som terrorism, mänskliga rättigheter och icke-spridning står på dagordningen. En gemensam kommuniké väntas bli antagen. förväntas diskutera frågor med koppling till forskningsprojekt och forskningsfrågor, förmågeutveckling inklusive ledningsfrågor, strategisk flygtransport och lufttankning samt en uppförandekod för upphandling av försvarsmateriel. Försvarstrojka med , , , och fYROM Mötet syftar till att informera inbjudna länder om resultat av försvarsministermötet. deltar inte i detta möte. Mötet har på begäran av skjutits då man vill avvakta bildandet av en ny regering. mellan och trädde i kraft . Associeringsrådsmötet är därför det första som hålls med och det är första gången som relationerna mellan och diskuteras i den nya, omfattande ramen för samarbete som avtalet lägger grunden för. I EU:s deklaration görs en översyn av de viktigaste frågorna i samarbetet. Stort utrymme ägnas åt den politiska dialogen, reformprocessen och situationen vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. En genomgång görs även av frihandelsdelen av avtalet där ikraftträdandet innebär att överenskomna tullreduktioner påbörjats.