eunbil · GU0N1951 · 2006-12-15 00:00:00 — Kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådet 3a) Förslag till rådets förordningar om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter 5101/06 AGRILEG 5 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen antog ett förslag till en ny förordning om ekologisk produktion. Förslaget skall ersätta den nuvarande förordningen (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel för ekologisk produktion. Förordningen reglerar produktion, förädling, märkning, marknadsföring, kontroll och import av ekologiska livsmedel. Förslaget är ett svar på rådets slutsatser om handlingsplanen för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk som kommissionen presenterade . Förslaget innehåller dels en omarbetning av det nuvarande regelverket dels förslag till förändringar på vissa områden. Förordningen bemyndigar kommissionen att inom ramen för kommittologin besluta om detaljregler till förordningen. Förordningen skall enligt förslaget träda i kraft . För mer information, se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt välkomnar kommissionens förslag och är generellt positiv till de revideringar som gjorts inför rådet. Därför kan också ställa sig bakom en allmän inriktning om förslaget. anser att det är positivt att regelverket blir bättre strukturerat och bygger på tydliga principer vilket ger förutsättningar för ett förenklat och mer förutsägbart regelverk. är generellt positiv till de principer och regler som föreslås för växtodling och djurhållning och stödjer förslaget om att ett riskbaserat angreppssätt skall gälla för kontrollen av ekologisk produktion. När det gäller utformningen av förbudet mot GMO och införandet av ett system med krav på särskilda intyg från försäljare om GMO-frihet anser att det är svårt att förutse konsekvenserna för den ekologiska sektorn och för möjligheten att kontrollera förbudet. Därför anser att reglerna bör ses över en rimlig tid efter att de trätt i kraft. Det är positivt att förordningen tillåter s.k. ingrediensmärkning men anser att det kan behövas större flexibilitet. I motsats till förslaget förordar tills vidare frivillig märkning av ekologiska livsmedel med den s.k. EU-logon samt anser att förslaget till obligatorisk ursprungsmärkning och dess konsekvenser bör utredas vidare. Frågan var föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . 3b) Förslag om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (importordning) - antagande (möjlig A-punkt) 5101/06 AGRILEG 5 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Förslaget som kommissionen antog innehåller även ett förslag till ändring av nuvarande förordning om ekologisk produktion (EEG) nr 2092/91 avseende reglerna för import av ekologiska livsmedel till EU från tredje land. Detta för att nuvarande regler för import av ekologiska livsmedel från tredje land i huvudsak grundar sig på ett tillfälligt undantag vilket löper ut . Förslaget innebär att nya permanenta system för import av ekologiska livsmedel införs och träder i kraft från . Enligt förslaget får ekologiska livsmedel importeras till EU under två system. Det första systemet är import via s.k. direkt tillgång vilket får ske om produkten uppfyller samtliga regler i EU:s förordning. Det andra systemet är import genom att produkten uppfyller regler som bedömts vara likvärdiga med . För mer information, se bilaga 1. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer inriktningen i förslaget och anser att det är angeläget att beslut fattas . fäster stor vikt vid förenklingar och att det nya regelverket är förenligt med WTO-regler. Mot bakgrund av detta är särskilt positiv till att man inför ett permanent system för import som kommer att öka förutsägbarheten för tredje länder som vill exportera till EU. Vidare är positiv till att det införs en särskild möjlighet att importera via s.k. direkt tillgång om samtliga av för ekologisk produktion är uppfyllda. När det gäller möjligheten att importera via s.k. likvärdighetsbedömningar anser emellertid att vissa av de tekniska krav som ställs på importörerna är för långtgående. Slutligen anser att man vid likvärdighetsbedömningar i större utsträckning bör beakta andra internationellt accepterade standarder för ekologisk produktion. Frågan var föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om ändring av förordningarna (EEG) nr 404/93, (EG) nr 1782/2003 och (EG) nr 247/2006 vad gäller banansektorn - antagande (möjlig A-punkt) 13000/06 AGRIORG 74 AGRIFIN 77 WTO 153 ACP 142 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Kommissionen presenterade ett förslag till reform av marknadsordningen för bananer. I och med införandet av en ny importregim för bananer berör reformen av marknadsordningen i princip endast det s.k. kompensationsstödet till EU:s bananproducenter. Kompensationsstödet har varierat med ett årligt fastställt genomsnittligt försäljningspris och är därmed klassat som ett gult (handelsstörande) stöd enligt WTO:s kriterier. Den EU-produktion som berättigar till stöd är maximerad till , dock finns inte något budgettak för stödet. Kommissionens förslag innebär i korthet att stora delar av marknadsordningen stryks och att kompensationsstödet tas bort. För EU:s ca 15 000 bananproducenter i de yttre randområdena (, , , och ) överförs kompensationsstödet till POSEI. Stödet till bananproducenterna i resterande EU (, Algarve-kusten, samt ), vilka står för av EU-produktionen, frikopplas. Budgeten för förslaget på ca baseras på genomsnittliga utgifter för kompensationsstödet , plus en säkerhetsmarginal på som ska kompensera för prisvariationer inom sektorn. Reformen innebär att ett budgettak för utgifterna införs men innebär en budgetökning. På jordbruks- och fiskerådet uttalade sig ett antal länder kritiskt mot reformförslaget, dock utgör inte dessa länder en blockerande minoritet. Förslag till svensk ståndpunkt avser att rösta emot kommissionens förslag av följande skäl; Ett viktigt steg mot ökad marknadsorientering inom EU:s jordbrukspolitik är att kvarvarande kopplade stöd frikopplas. Såsom förslaget är utformat är risken stor att många länder väljer att behålla en hundraprocentig koppling av stödet till produktionen. När det gäller budgeten innebär reformen att ett tak för utgifterna införs och att kopplingen mellan stödnivå och försäljningspris därmed försvinner, vilket är positivt. Dock bör valet av referensperiod ligga närmre i tiden, vilket skulle minska budgetbasen liksom följa praxis i tidigare jordbruksreformer. Dessutom överskattar den föreslagna budgetbasen transportkostnaderna. Den säkerhetsmarginal som föreslås, och som innebär ökad budget till sektorn, har inte tillämpats i andra reformer och kan leda till prejudikat i kommande reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken. anser att det snarare finns utrymme för budgetneddragningar, mot bakgrund av de höga stödnivåerna som redan ges till bananodlare i EU. Europeiska revisionsrätten har tidigare kritiserat de höga stödnivåerna för EU:s bananproduktion. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om ändring och rättelse av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) - antagande (möjlig A-punkt) 13217/06 297 AGRISTR 38 AGRIFIN 78 AGRIORG 76 ENV 491 21 + REV 1 (pt) Förordningen: Artikel 36 och 37.2 i fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha inhämtat yttrande. Rådsförordning (EG) nr 1782/2003 anger att kommissionen ska överlämna en rapport till rådet om genomförandet av stödsystemet för energigrödor, vid behov åtföljd av förslag som tar hänsyn till genomförandet av EU:s biobränsleinitiativ. I samband med rapporten som presenterades föreslår kommissionen att energigrödpremien görs tillgänglig även för de nya medlemsstaterna som tillämpar systemet med enhetlig arealersättning (SAPS). Kommissionen föreslår därför att den maximala stödberättigade arealen inom EU (MGA) utökas med 500 000 ha till 2 miljoner ha. Förslaget innebär en ökad budgetkostnad på . Möjligheten att lämna nationellt stöd för anläggning av permanenta energigrödor, som till exempel salix, föreslås utökas till att omfatta arealer även utanför trädan, under förutsättning att lantbrukaren ansöker om energigrödpremien. Utöver ändringar inom ramen för stödsystemet för energigrödor föreslår kommissionen även ett antal ytterligare ändringar i rådsförordning 1782/2003. Bland annat föreslås att möjligheten att tillämpa SAPS förlängs till utgången av 2010. Undantaget från tillämpning av tvärvillkoren ska dock inte förlängas efter utgången av 2008. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är rimligt att systemet med energigrödpremien öppnas även för NMS och att kommissionens argument för en kvothöjning med anledning av det är motiverad. kan acceptera förslaget men ser fram emot en ytterligare översyn i samband med hälsokontrollen. långsiktiga målsättning är att all odling på , oavsett slutanvändning ska behandlas lika. Frågan har varit föremål för samråd med inför jordbruks- och fiskerådet . Förslag till rådets förordning om anpassning av förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, förordning (EG) nr 318/2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker och förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen, till följd av och anslutning till Europeiska unionen - antagande (möjlig A-punkt) 14867/06 AGRIORG 89 AGRIFIN 97 ELARG 161 Artikel 4.3 i anslutningsfördraget för och . Bilaga IV artikel 20 i anslutningsakten för och . Rådet antog nya förordningar om den gemensamma marknaden för socker. Dessa förordningar tar inte hänsyn till resultaten av och anslutningsförhandlingar och bör därför anpassas. Förslaget innebär framför allt att och förs in i förteckningen över de länder som omfattas av kvotsystemet för socker, isoglukos och inulinsirap samt traditionella behov av socker för raffinering, att bestämmelserna om direktstöd införs för och och att vissa datum i sockerförordningarna anpassas så att och kan delta i den gemensamma organisationen av sockermarknaden. Direktstöden för socker kommer att fasas in och enligt samma modell som för övriga direktstöd, d.v.s. av nivån i övriga EU. För att fastställa beloppet för direktstöd för socker har samma beräkningsmetod använts som för EU-25. och får även samma möjlighet att tillämpa det separata sockerstöd som de nya medlemsstaterna som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning (SAPS) erbjuds. Förslag till svensk ståndpunkt kan stödja kommissionens förslag. Det är viktigt att förordningarna anpassas och att och omfattas av de regler som ingår i marknadsordningen för socker. Det är även rimligt att direktstöden för socker fasas in i och enligt föreslagen modell. Likaså stödjer att och ges möjlighet att tillämpa det separata sockerstöd som övriga medlemsstater som tillämpar SAPS erbjuds. Förslaget har inte varit föremål för samråd i . Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 571/88 om uppläggningen av gemenskapsundersökningar om företagsstrukturen i jordbruket, när det gäller finansieringsramen för perioden 20072009 och det maximala gemenskapsstödet till och - antagande (möjlig A-punkt) 11242/06 STATIS 51 AGRISTR 27 AGRIFIN 47 ELARG 81 CODEC 714 Artikel 285.1 i EG-fördraget, artikel 56 i anslutningsakten för och samt artikel 251 i EG-fördraget Enligt rådets förordning (EEG) nr 571/88 skall medlemsstaterna genomföra statistiska undersökningar av företagsstrukturen i jordbruket. Strukturstatistiken utgör en viktig del av jordbruksstatistiken och ger en stor mängd uppgifter om de viktigaste strukturella särdragen i gemenskapens jordbruk. Statistiken är aktuell för flera politikområden och används även för att genomföra andra statistiska undersökningar inom jordbruket. De EU-reglerade strukturundersökningarna i medlemsländerna medfinansieras av EU. Kommissionen har föreslagit en finansieringsram som uppgår till för . Av detta får och en ersättning på per företag upp till ett högsta belopp på vardera. Förslag till svensk ståndpunkt kan stödja förslaget till finansieringsram då det följer tidigare ramar för liknande undersökningar. Med tanke på den företagsstruktur som råder i och , med relativt många småskaliga företag, finns inte heller något skäl att invända mot den maximala ersättningen till dessa länder. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . - Informationsrapport från ordförandeskapet (eventuell A-punkt) Ordförandeskapet har presenterat ett utkast till ordförandeskapsslutsatser med anledning av pågående översyn av gemenskapens djurhälsopolitik. Översynen initierades av kommissionen , med syftet att bl.a. försäkra att ekonomiska resurser används på bästa sättet samt att förenkla lagstiftningen. En fristående konsultgrupp har på kommissionens uppdrag utvärderat nuvarande politik och lämnat rekommendationer . Rekommendationerna diskuterades vid en konferens som anordnades i samarbete mellan ordförandeskapet och kommissionen . Ordförandeskapets slutsatser baseras på utvärderingen och konferensen. I slutsatserna konstateras bl.a. att fokus bör flyttas från bekämpningsåtgärder vid utbrott till förebyggande åtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt anser att det är angeläget att djurhälsopolitiken ses över och har inga invändningar mot ordförandeskapets förslag till slutsatser. Frågan har inte tidigare varit föremål för samråd med . (ev.) Förslag till rådets direktiv om fastställande av minimiregler för skydd av slaktkycklingar - Politisk överenskommelse / riktlinjedebatt 9606/05 AGRILEG 80 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Förslaget innehåller ett utkast till gemensamma regler i form av ett minimidirektiv om skydd av slaktkyckling i besättningar med 500 djur eller fler och som inte är avelsbesättningar eller kläckerier. finns inga regler utom allmänt hållna bestämmelser om skydd av animalieproduktionens djur. Förslaget antogs av kommissionen och det har diskuterats i rådsarbetsgrupp, bland chefsveterinärerna (), i den (), i attachégrupp samt Coreper . Vissa medlemsstater anser att förslaget är krångligt, att det kommer att orsaka kostnader, att det blir svårt att kontrollera efterlevnaden m.m. finns ingen kvalificerad majoritet för förslaget. Kommissionen bedömer dock att det finns möjlighet att uppnå sådan i rådet. Förslag till svensk ståndpunkt är positivt till förslaget och prioriterar denna djurskyddsfråga högt. Frågan är viktig även ur ett producentperspektiv. Det ställs ofta högre krav på svenska producenter än på producenter från övriga medlemsstater varför frågan är viktig såväl från djurskydds- som från konkurrenssynpunkt. anser att frågan om beläggningsgrad är en mycket viktig djurskyddsfråga. övergripande mål är dock att ett direktiv kommer till stånd även om vissa delar av det plockas bort eller träder i kraft . Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet och . Förslag till rådets förordning om fastställande för av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs Artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Beslutet fattas med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. TAC och kvotförordningen är en sammanställning av de för medlemsstaterna disponibla fiskekvoterna samt de villkor som skall gälla ifråga om begränsning av fiskeansträngningen och kompletterande tekniska regleringar inklusive kontroll för de fiskeområden. Det nya förslaget till TAC och kvoter kommer även att vara nära kopplat till de återhämtningsplaner som beslutats och rådande villkor förknippade med dessa. Vid årets decemberförhandling kommer Östersjöfrågorna inte att ingå. TAC:erna för bestånden i beslutades genom en överenskommelse . Dessutom har de avslutade Norge-förhandlingarna inneburit att det för svenskt vidkommande finns betydligt färre frågor att bevaka. Intresset kommer istället att fokuseras på de bestånd för vilka EU beslutar TAC:er m.m. autonomt. För svenskt vidkommande gäller detta t.ex. torsken i . Överenskommelsen med innebär beträffande torsken en sänkning av TAC:erna i och samt att det inte längre får förekomma något riktat fiske efter torsk. TAC:erna för flertalet av de arter som fiskas i kombination med torsk såsom kolja, gråsej, vitling och rödspotta, är dock oförändrade eller har ökat. har i detta sammanhang tidigare uppnått att det mycket selektiva svenska redskapet för fiske efter havskräfta i förslaget får ett obegränsat antal dagar. är det dessutom tillåtet att detta redskap kan medtagas tillsammans med ett annat reglerat redskap, d.v.s. ett undantag från den s.k. one net rule. Detta torde ytterligare öka incitamentet till användandet av detta selektiva redskap. Konsultationer med om den viktiga frågan om tillträde till norskt vatten och norska hamnar i fisket efter atlanto-skandisk sill kommer förhoppningsvis att avslutas före rådsmötet. I kommissionens förslag till fiskeansträngning, s.k. effortreglering, i form av dagar till sjöss för olika redskapskategorier finns det ännu inte några siffror angivna för de nedskärningar som kommissionen önskar införa. Förslag till svensk ståndpunkt Avgörande för ställningstagande är att utgångspunkten skall vara den biologiska rådgivningen och att fisket måste bli mer selektivt. Flera för intressanta kvoter har redan i princip beslutats genom avtalet med och överenskommelsen om . Det är främst de kompletterande effortbegränsningarna i form av dagar till sjöss för olika redskapskategorier som kvarstår att förhandla om internt inom EU samt de kvoter som EU beslutar om autonomt. För svenskt vidkommande är det viktigt att det finns en balans mellan fiskeansträngning och kvoter. Annars blir konsekvenserna endast ett ökat utkast av beståndsmässigt utsatta fiskslag. Detta gäller t.ex. för torsken i eftersom systemet att reglera fisket i området, enbart genom effortbegränsningar, inte kommer att träda ikraft förrän tidigast . Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och och lokala regering, å andra sidan - Antagande (möjlig A-punkt) 15966/06 PECHE 369 7 + COR 1 Artikel 300(2) första stycket första meningen i EG-fördraget. Beslutet fattas med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Ett ramavtal om köp av fiskerättigheter mellan Europeiska gemenskapen (EG)och , som förlängts genom upprättande av protokoll, löper ut . har förhandlingar förts om en fortsättning av samarbetet dels genom ett partnerskapsavtal på fiskområdet främst innehållande köp av fiskerättigheter för , dels ett samarbetsavtal på övriga områden uppgående till . Det sammanlagda beloppet i det nya avtalet motsvarar den summa som har fått för ungefärligen samma fiskerättigheter. Denna summa var förutsättningen för att EU skulle fortsätta få tillgång till de grönländska fiskbestånden. , som har bättre förutsättningar för hållbart resursutnyttjande än tidigare avtal, undertecknades . Enligt avtalets annex kan det tillämpas provisoriskt från i avvaktan på att det skall träda ikraft. Förslag till svensk ståndpunkt noterar att förslaget innehåller förbättringar i två avseenden i jämförelse med nu gällande avtal: kostnaderna är mer anpassade till värdet av fiskerättigheterna och förutsättningarna för hållbar resursförvaltning har ökat. har inga invändningar mot avtalet. Frågan har inte varit föremål för samråd i tidigare. Förslag till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i 5403/06 PECHE 14 Artikel 37 i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter att ha hört . Rödspätta och tunga har i många årtionden fiskats främst med bomtrål i de södra delarna av . har fiskedödligheten hos rödspätta mer än fördubblats. har beståndet av rödspätta minskat och landningarna har, efter en kortvarig ökning , minskat till samma nivå som . Fisket efter tunga har utvecklats på liknande sätt. Syftet med förslaget är att förvalta fisket efter rödspätta och tunga i så att dessa bestånd åter når säkra biologiska gränser och utnyttjas på ett hållbart sätt. Förslagets centrala element avser dels fiskekvoter med begränsningar av dess årliga variationer med maximalt , dels reglering av fiskeansträngningen. Förslaget har behandlats vid ett flertal tillfällen under innevarande år utan att överenskommelse nåtts. I bedrivs inget riktat fiske på de aktuella arterna. Förslag till svensk ståndpunkt anser att förvaltningsplanen är ett välkommet tillskott till den gemensamma fiskeripolitikens förvaltningsplaner. Den synes väl anpassad efter beståndssituationen och har goda förutsättningar för att uppnå målet om hållbar förvaltning. Frågan har varit föremål för samråd i inför jordbruks- och fiskerådet . a) (ev.) Förslag till en rådsförordning om en gemensam marknadsordning - Presentation från kommissionen Kommissionen presenterade ett meddelande om förenklingar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget om en samlad marknadsordning är en av grundstenarna i det arbetet. Kommissionen avser att harmonisera regelverken inom områdena intervention, privat lagring, importkvoter, skyddsåtgärder, exportbidrag, statsstöd, regelverk gällande konkurrens samt inrapportering av data till kommissionen. Inriktningen för kommissionens arbete är att största delen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska styras av endast fyra rådsförordningar. Resultatet bedöms bli ett mindre antal rättsakter, harmoniserade och strömlinjeformade mekanismer och åtgärder samt ökad transparens och tillgänglighet för jordbrukare, andra ekonomiska aktörer och de nationella administrationerna. Förändringarna ska endast vara av teknisk karaktär och tanken är inte att införa nya åtgärder eller instrument. Marknadsordningarna för vin, frukt och grönt och bananer som just nu är föremål för reformer kommer inte att inkluderas i förslaget om en samlad marknadsordning i det första steget. Förslag till svensk ståndpunkt Frågan om förenklingar av lagstiftningen och administrationen är prioriterad ur svensk synvinkel och stödjer kommissionens arbete med detta. kan inte ta ställning till förslaget om en samlad marknadsordning innan en djupare analys av förslaget har gjorts. Frågan har varit föremål för samråd i . i) Växtskyddsmedel på marknaden - Lägesrapport (offentligt överläggning) Artikel 37.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget. Beslut fattas av rådet med kvalificerad majoritet efter medbeslutandeförfarande med enligt artikel 251. Det nuvarande växtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) reglerar förfarandet för godkännande av växtskyddsmedel. Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, vilket är tänkt att ersätta det nuvarande direktivet. presenterades en tematisk strategi och tillhörande förslag till ramdirektiv för hållbar användning av bekämpningsmedel.