rfr · GT0WRFR7 · 2006-01-01 00:00:00 — 14Se 3 § sjöfartsskyddslagen. 15Se 1315 §§ samma lag. 2005/06:RFR7 DET NYA REGELVERKET Enligt 16 § samma lag får kroppsvisitation och annan undersökning med vissa undantag16 utföras av polisman, tjänsteman vid eller annan särskilt utsedd person som förordnats av polismyndighet. Om personer och egendom undersöks av annan sådan särskilt utsedd person skall arbetet utföras under polismans ledning. är skyldigt att på begäran bistå polismyndigheten, om det behövs för att en undersökning skall kunna utföras. Rederiet eller hamnanläggningsinnehavaren skall biträda polismyndigheten eller i det praktiska kontrollarbetet om det behövs. I 1 § 16 förordningen (1995:589) med instruktion för anges att verkets huvuduppgifter bl.a. är att utöva tillsyn över sjöfartsskyddet samt att ha samordningsansvaret för sjöfartsskyddsarbetet. Av 13 § samma förordning framgår att chefen för ansvarar för och beslutar om föreskrifter i enskilda fall i frågor om bl.a. sjöfartsskydd samt tillsyn över efterlevnaden av sådana föreskrifter och beslut. har polisen enligt 26 och 27 a §§ säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) möjlighet att göra registerkontroll i fråga om den som skall förordnas som sjöfartsskyddskontrollant. Sådan kontroll får endast göras om den som säkerhetsprövningen avser kan antas komma att förordnas. Beslut om registerkontroll tas av den myndighet som förordnar personen i fråga. Lagen resp. förordningen om medverkan vid polisiär övervakning Av 1 § 15 lagen (1982:395) om medverkan vid polisiär övervakning framgår att har brottsförebyggande och brottsbekämpande uppgifter inom ramen för sjöfartsskyddet. I förordningen (1983:124) om medverkan vid polisiär övervakning finns ytterligare föreskrifter när det gäller medverkan på området för sjöfartsskydd. 16 Kontroll av gods som står under tullövervakning enligt artikel 37 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen skall ske i samråd med . DET NYA REGELVERKET 2005/06:RFR7 Med stöd av bestämmelser i sjöfartsskyddsförordningen har beslutat om föreskrifter om sjöfartsskydd (SJÖFS 2004:13)17 samt tillkännagivande (SJÖFS 2004:14) av uppgifter enligt förordningen (2004:283) om sjöfartsskydd. Föreskrifterna om sjöfartsskydd reglerar frågor om kontaktpunkt och tillhandahållande av skyddsinformation, sjöfartsskyddsdeklaration, skyddsutredningar, skyddsplaner, IMO-identifikationsnummer, handling med fartygshistorik samt tillsyn. Tillkännagivandet av uppgifter reglerar medverkan som kontaktpunkt gentemot sjöfarten i arbetet med sjöfartsskydd18, och skyldigheter gentemot varandra och med anledning av denna medverkan samt frågan om rätt till ersättning för medverkan som kontaktpunkt. Överenskommelsen (som finns intagen i tillkännagivandet) mellan parterna gäller till och med och förlängs till att gälla tills vidare om inte skriftlig uppsägning sker före avtalstidens utgång. uppgifter enligt överenskommelsen är bl.a. följande. skall ta emot den information, som fartyg lämnar enligt EG-förordningen bilaga 1 regel 9.2.15, samt en övergripande beskrivning av fartygets last och vilken hamnanläggning fartyget skall anlöpa (punkt 2). För det fall information från ett fartyg inte lämnas eller lämnas ofullständigt, skall kräva att fartyget åtgärdar denna brist (punkt 3). Om fartyget vägrar att lämna information är bemyndigad att kräva att fartyget fortsätter till en av angiven plats på Sveriges sjöterritorium (punkt 4). skall svara för information till och ta emot information från fartyg som meddelat sin avsikt att gå in på svenskt sjöterritorium (punkt 5). skyldigheter enligt samma överenskommelse är att se till att en kontaktpunkt är tillgänglig för mottagande av information från fartyg och för förmedlande av råd och information. skyldigheter i överenskommelsen består av att verket kostnadsfritt skall delta med lärare/föreläsare i utbildningen av den personal vid , som skall vara resurspersoner i arbetet med sjöfartsskydd. 17Den beslutade om ändring i denna föreskrift (se SJÖFS 2005:3). Ändringen avsåg 35 § och rätt att ta ut en avgift för sin tillsynsverksamhet. Denna bestämmelse fanns inte när de första besiktningarna av hamnanläggningarna och fartygen gjordes och dessa gjordes därmed utan kostnad för de berörda. 18Uppgifter enligt artikel 6 och regel 7.2 i bilaga 1 till förordning (EG) nr 725/2004. 2005/06:RFR7 DET NYA REGELVERKET fick en ny instruktion för sin verksamhet.19 Av 5 § i den nya instruktionen framgår att skall vara kontaktpunkt för sjötrafiken i fråga om förhandsanmälningar enligt föreskrifter om gränskontroll avseende personer och enligt överenskommelse med annan myndighet. En sådan överenskommelse har ingåtts mellan och . Överenskommelsen finns intagen i föreskrifter om sjöfartsskydd (SJÖFS 2004:13), se ovan. Med stöd av bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) har beslutat om mindre tillägg i sin arbetsordning.20 Man har vidare beslutat om föreskrifter om uppgifter vid kontaktpunkt Swedish Clearance vid Region I dessa föreskrifter finns bl.a. bestämmelser om ansvarsfördelning vad gäller de uppgifter som ankommer på med anledning av myndighetens medverkan som kontaktpunkt gentemot sjöfarten i frågor som avser sjöfartsskydd. har inga egna föreskrifter när det gäller behörigheten att ta emot förhandsanmälningar från ankommande fartyg. Denna finns reglerad i tillkännagivande som redovisats i föregående stycke. Överenskommelse mellan , , samt avseende rutiner för bestämmande av skyddsnivåer m.m.22 I överenskommelsen finns rutiner för samarbetet mellan berörda myndigheter när det gäller bedömning av hotbilder och beslut om skyddsnivå. Enligt överenskommelsen är , och överens om att verksamhet kan komma att påverkas av de beslut, som kan komma att fattas om skyddsnivåer och att det för verksamhet därför är av betydelse att verket hålls informerat i dessa frågor. Se mera om överenskommelsen i avsnittet Hur samordningen mellan några berörda aktörer är organiserad, se s. 44. 19Se förordningen (2005:742) med instruktion för . 20Kustbevakningens föreskrifter och allmänna råd om arbetsordning för ; Serie: Personal, Nr 1/05. 21Kustbevakningens föreskrifter och allmänna råd om föreskrifter om uppgifter vid kontaktpunkt Swedish Clearance vid Region ; Serie: , Nr 1/05. 22Överenskommelsen, i form av en skrivelse från till de övriga tre myndigheterna, är daterad . DET NYA REGELVERKET 2005/06:RFR7 Nytt direktiv från EU om ökat hamnskydd och rådets direktiv /65/EG av om ökat hamnskydd utgör ett andra steg i den europeiska unionens arbete för att hindra att sjöfarten utsätts för allvarlig våldsbrottslighet. Direktivet syftar till att skydda hamnar i sin helhet och inte bara de delar som berör samverkan mellan fartyg och hamn (hamnanläggningen). Direktivet skall vara genomfört i medlemsstaterna . De nya bestämmelserna om hamnskydd bygger på om sjöfartsskydd som inom EU harmoniserats genom den tidigare presenterade EG-förordningen 725/2004. Sjöfartsskyddet innebär, som tidigare redovisats, att ett såväl organisatoriskt som fysiskt skydd i forma av olika åtgärder skall upprättas för att förebygga grova våldsbrott mot sjöfartsnäringen. Hamnskyddet innebär att ett i stort sett motsvarande skydd skall utarbetas och införas inom hamnområdena för att skydda hamnarna och deras samverkan med inlandet. har man inom utarbetat en promemoria med förslag till en ny lag om hamnskydd.23 Den föreslagna lagen om hamnskydd kommer att kompletteras med en ny förordning om hamnskydd. Därutöver kommer detaljerade bestämmelser i hamndirektivet att genomföras i föreskrifter.24 Två nya utredningar på området för säkerhet och terrorismbekämpning Försvarsberedningens rapport strategi för säkerhet (Ds 2006:1) Försvarsberedningen är ett forum för konsultationer mellan regeringen och representanter för de politiska partierna i . Strävan är att nå en så bred enighet som möjligt om hur säkerhets- och försvarspolitik långsiktigt skall utformas. Utifrån detta samråd utformar regeringen sina förslag till . Försvarsberedningen lämnade ett förslag på en strategi för en samlad syn på säkerhet. Strategin är resultatet av en lång process där synen på säkerhet gradvis har förändrats. Den tar ett samlat grepp om säkerhetsområdet och konstaterar att hoten mot och målen för vår säkerhet, samt våra medel för att stärka säkerheten är mer komplexa och mångdimensionella . Därigenom berör vår politik för säkerhet flera sektorer och aktörer. Detta ställer förändrade krav på det sätt som vi arbetar med säkerhet, såväl kontinuerligt som under en kris. Det får konsekvenser för samordning och ledning, resursanvändning, underrättelseverksamhet, forskning, informa- 23Se Ds 2005:49. 2005/06:RFR7 DET NYA REGELVERKET tionshantering samt frågor rörande robusthet. Rapporten innehåller därför även förslag till reformer med konsekvenser för såväl som centrala myndigheter. betänkande Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning (SOU 2005:70) Av betänkande framgår att utredningens huvudfråga har varit att överväga vilket stöd polisen kan behöva, särskilt från Försvarsmakten, när det gäller att förhindra och ingripa mot terroristaktioner och andra sådana omfattande brottsliga angrepp på samhället. Utredningen konstaterar bl.a. att det finns situationer i samband med bekämpning av terrorism och andra sådana omfattande brottsliga angrepp på samhället där polisen har behov av stöd från andra statliga myndigheter, främst, men inte bara, från Försvarsmakten. Utredningen har i sitt betänkande lämnat ett förslag till lag om stöd till polisen i samband med bekämpning av terrorism och annan liknande svår brottslighet. Hur har systemet för sjöfartsskydd genomförts? Sammanfattning: lades ett omfattande arbete ned av berörda aktörer. Innan det nya systemet kan anses vara helt genomfört återstår en del arbete. De föreskrifter som krävs för att polisen skall kunna förordna sjöfartsskyddskontrollanter har ännu inte tagits fram av . I avsaknad av dessa föreskrifter har polisen inte kunnat förordna några kontrollanter och därmed har inte heller några kontroller kunnat genomföras. Övningar i sjöfartsskydd har genomförts på vissa håll medan man på andra håll inte haft några övningar . Planering för sådana pågår. Utbildning och information har till viss del genomförts men ytterligare utbildning och information efterfrågas från flera håll. Det råder i vissa fall oklarheter när det gäller kommunikationsvägarna mellan berörda aktörer. När de nya reglerna om sjöfartsskydd trädde i kraft fanns det i ca 300 hamnanläggningar och drygt 200 svenskregistrerade fartyg för internationell trafik som omfattades av de nya bestämmelserna.25 Med undantag för ett mindre antal fartyg och hamnanläggningar var samtliga som omfattades klara och godkända av sjöfartsinspektionen när de nya reglerna började gälla.26 Många av de myndigheter och andra aktörer som är involverade i det nya regelsystemet initierade redan innan de nya reglerna trädde i kraft ett stort arbete för att kunna genomföra de nya krav och åtgärder som krävdes. Hos aktörerna rådde ett mer eller mindre intensivt arbete både strax före samt därefter med att ta fram nya föreskrifter och rutiner, genomföra skyddsutredningar i hamnar och på fartyg, upprätta skyddsplaner för hamnanläggningar och fartyg, anordna utbildningar av olika slag, genomföra övningar samt vidta olika former av fysiska säkerhetsarrangemang m.fl. åtgärder. Initiativ till mer eller mindre regelbundna aktiviteter i form av möten etc. för att följa upp och försöka hitta lösningar på de problem som under genomförandet dök upp har tagits i flera olika konstellationer. Myndigheterna har i vissa fall plockat in de nya frågorna om sjöfartsskydd i nätverk som fanns . Man har också bildat nya nätverk. Efter det att ett flertal av de initiala åtgärderna vidtagits av de berörda, har arbetet nu gått in i en ny fas; befintliga regler håller på att sätta sig, ytterligare föreskrifter och rutiner arbetas i förekommande fall fram och tidigare 25I var 205 fartyg certifierade och 297 hamnanläggningar godkända av sjöfartsinspektionen. 26Fartyget låg t.ex. på varv och en hamnanläggning förväntades t.ex. inte få något anlöp förrän . 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? Systemet med förhandsanmälningar har kommit i gång och anmälningsfrekvensen från ankommande fartyg är hög. Inspektioner och besiktningar genomförs ute i hamnar och ombord på fartygen. EG- kommissionens tillsynsverksamhet har påbörjats och genomförs i . Det nya regelverket har inneburit att ytterligare arbetsuppgifter har lagts på den enskilde sjömannen eller hamnarbetaren, och det pågår en diskussion om denna och andra arbetsmiljöfrågor inom sjöfolkets fackföreningar och andra berörda organisationer. lades ett omfattande arbete ned av de olika aktörerna och på grund av bl.a. denna begränsade tid som stod till buds återstår fortfarande en del arbete innan det nya systemet kan anses vara helt genomfört. Nedan följer en beskrivning av hur regelverket har genomförts, hur genomförandet fortlöper hos några av de inblandade intressenterna, vilken typ av arbete dessa bedriver och vad man anser återstår att göra när det gäller sjöfartsskyddet. Genom de nya reglerna om sjöfartsskydd har genom sjöfartsinspektionen, som är en myndighetsutövande del av , tilldelats huvudansvaret för tillsynen och efterlevnaden av det nya regelverket, vilket bl.a. innebär att ta fram de föreskrifter och riktlinjer som behövs för sjöfartsskyddsverksamheten. har också ett samordningsansvar, som innebär att sjöfartsinspektionen skall samordna aktiviteter som berör , polisen och tullen. Nya föreskrifter och instruktioner Med anledning av det nya regelverket har initierat ett antal nya föreskrifter för sjöfartsskyddsverksamheten. Med stöd av bestämmelser i sjöfartsskyddsförordningen har beslutat om föreskrifter om sjöfartsskydd (SJÖFS 2004:13)27 samt tillkännagivande (SJÖFS 2004:14) av uppgifter enligt förordningen (2004:283) om sjöfartsskydd. Inom sjöfartsinspektionen pågår arbete med att ta fram instruktioner för rutiner i de fall meddelar beredskapsinspektörerna28 om förhöjd skyddsnivå. Dessa beräknas vara klara i månadsskiftet januari/febru- 27Den beslutade om ändring i denna föreskrift (se SJÖFS 2005:3). Ändringen avsåg 35 § och rätt att ta ut en avgift för sin tillsynsverksamhet. Denna bestämmelse fanns inte när de första besiktningarna av hamnanläggningarna och fartygen gjordes och dessa gjordes därmed utan kostnad för de berörda. 28En inspektör vid sjöfartsinspektionen som är beredd att ingripa när något oförutsett hänt och som är nåbar dygnet runt. HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? Det pågår vidare ett arbete med att ta fram riktlinjer i form av en handbok när det gäller besiktning av hamnanläggningar. riktar sig till inspektionens inspektörer. Behovet av vägledning från de olika intressenterna bedöms vara stort eftersom bestämmelserna i regelverket är utformade på ett sådant sätt att det föreligger ett stort utrymme för tolkning av de olika kraven i regelverket. Ambitionen från sjöfartsinspektionens sida är att nivån på de olika säkerhetsarrangemangen i så stor utsträckning som möjligt skall vara lika för alla. Även arbetet med handboken beräknas vara klart i . Information, utbildning och övningar har genomfört informationsmöten, till vilka hamnar och rederier har bjudits in. Information om de nya reglerna finns också på myndighetens hemsida. arrangerade tillsammans med informationsträffar, till vilka de olika intressenterna bjöds in. Sådana träffar hölls vid fyra tillfällen, i , , och . Förutom utbildning för verkets inspektörer har inte tagit initiativ till eller genomfört någon utbildning. har inte tagit några initiativ till övningar på området för sjöfartsskydd. Däremot har myndigheten deltagit som observatör vid övningar i hamnarna i och . har per godkänt skyddsplaner inkl. skyddsutredningar från samtliga de hamnanläggningar och fartyg som berördes av den nya regleringen.29 De hamnanläggningar och fartyg som är godkända finns registrerade hos sjöfartsinspektionen. Även hos IMO kan man få tillgång till dessa uppgifter.30 Den besiktning som normalt skall föregå ett godkännande och som är ansvarig för, utfördes endast i av fallen innan det nya regelverket trädde i kraft.31 Anledningen till att inspektionen inte gjorde besiktningar i samtliga fall var att man saknade resurser att hinna med flera besök. Vissa av de skyddsplaner som inför ikraftträdandet var föremål för prövning fick därför ett godkännande för än . 29Fartygen får efter godkännande av skyddsplaner och ombordkontroll ett internationellt sjöfartsskyddscertifikat. På samma sätt får de godkända och kontrollerade hamnanläggningarna ett utlåtande om överensstämmelse. Båda dessa dokument utfärdas av sjöfartsinspektionen. Skyddsplanerna är ofta sekretessbelagda, se 5 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100). 31En besiktning sker inför ett godkännande av en hamnanläggning eller ett fartyg, medan en inspektion sker för att kontrollera att hamnanläggningen eller fartyget följer de planer som upprättats och godkänts. 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? När det gäller inspektioner efter så har man från sjöfartsinspektionens sida i huvudsak följt upp de skyddsplaner som godkänts för än . Övrig tillsynsverksamhet har utgjorts och utgörs av godkännande av nya samt uppföljning av befintliga skyddsplaner. Som huvudansvarig myndighet fick tillfälligt anställa ytterligare personal inför det omfattande arbetet med att godkänna det stora antalet skyddsplaner. Arbetet med besiktningar av hamnanläggningar och fartyg gjordes av för ändamålet utsedda hamnskydds- respektive fartygsinspektörer. Det finns numera två hamnskyddsinspektörer vid sjöfartsinspektionen med ansvar för var sitt geografiskt område och de hamnanläggningar som finns inom respektive område. Beroende på övriga arbetsuppgifter och åtgärder inom sjöfartsskyddet varierar antalet inspektioner i hamnanläggningarna, men i genomsnitt utförs mellan fem och femton inspektioner . Antalet fartygsinspektörer inom är 26 i , 9 i och 23 i . Ett mindre antal av dessa har inte den typen av tjänst som innebär att man utför ISPS-besiktningar. Ett 30-tal av fartygsinspektörerna har fått en särskild utbildning och är därmed behöriga att godkänna skyddsplaner och certifiera fartyg. Övriga fartygsinspektörer har en grundläggande ISPS-utbildning och är behöriga att utföra enklare, årliga besiktningar samt hamnstatskontroll. När det gäller besiktningar görs sådana på de drygt 200 fartyg som innehar ISPS-certifikat. Därutöver görs en mer omfattande besiktning under loppet av en femårsperiod. Sjöfartsskyddskontrollerna genomförs oftast i samband med annan kontrollverksamhet. Den ansvarige fartygsinspektören utför sin besiktning efter det att han eller hon erhållit en beställning från fartyget. Det görs få inspektioner på de svenska fartygen. Anledningen till detta är att det görs årliga besiktningar och därför sällan finns ett behov av tätare kontroller. Dessutom är arbetsbelastningen på fartygsinspektörerna hög eftersom dessa också har ansvar för bl.a. flaggstatsbesiktningar, värdstatsbesiktningar, hamnstatskontroller samt övervakar ny- och ombyggnader av fartyg. När ett fartyg byter ägare skall en ny skyddsutredning göras och en ny skyddsplan upprättas och godkännas av . Den gamla skyddsplanen skall, efter det att den nya godkänts, tas om hand av och därefter förstöras efter vederbörligt gallringsbeslut. Både hamnskydds- och fartygsinspektörerna utför sitt tillsyns- och kontrollarbete genom att åka runt och göra besök i hamnar och ombord på fartyg. Besöken kan vara anmälda i förväg eller oanmälda. I fartygens och hamnanläggningarnas skyddsplaner finns angivet att det skall finnas kontrollanter som har behörighet att utföra undersökning av personer HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? De regler som krävs för att polisen skall kunna förordna sådana kontrollanter har ännu inte tagits fram.32 Detta anses inom utgöra ett problem och man har därför tillskrivit och påtalat behovet av att denna reglering kommer till stånd. Utbildning av kontrollanterna har således ännu inte kommit i gång. Beslut om skyddsnivå och bedömning av hotbild är ansvarig för beslut om vilken skyddsnivå som skall råda för ett fartyg eller en hamnanläggning. Det finns tre olika skyddsnivåer av vilka nivå 1 utgör den lägsta nivån. Innan fattar sitt beslut skall och höras, se mera om reglerna om samråd i avsnittet Hur samordningen mellan några berörda aktörer är organiserad, se s. 44. Om inte något annat anges föreligger alltid den lägsta nivån, dvs. har för avsikt att delegera ansvaret för beslut om skyddsnivåer till . Den formella ändring i arbetsordning som krävs för att en delegation skall kunna beslutas förväntas klar . ansvarar även för att kontinuerlig värdering av hotbilden görs. Minst en gång kallar till möte med , och för genomgång av rådande hotbild.33 är ansvarig för att en gång ta fram en generell hotbildsbeskrivning. Beskrivningar av hotbilder på lokal nivå upprättas av de lokala polismyndigheterna. Det har från sida endast funnits anledning att överväga en ändring av skyddsnivån, från nivå 1 till en högre nivå. Detta inträffade i samband med en incident i . Det är polisens uppfattning att det har rått enighet mellan intressenterna att de blivande sjöfartsskyddskontrollanterna skall genomgå en säkerhetsprövning innan något förordnande kan ske. För att skulle kunna utfärda föreskrifter och allmänna råd om förordnande av sjöfartsskyddskontrollanter krävdes ändringar i säkerhetsskyddsförordningen (1996:633).34 Ändringarna trädde i kraft först den 32Se 16 § sjöfartsskyddslagen. 33Se Överenskommelsen Sjöfartsskydd bestämmande av skyddsnivåer m.m. mellan , , och av . 34Se 26 och 27 a § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633). 2005/06:RFR7 HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS? 1 september 2005.35 arbetar en intern grupp inom med att ta fram de nya föreskrifterna, och dessa beräknas vara klara . Innan de nya föreskrifterna kan beslutas har för avsikt att ge sjöfartsinspektionen i uppdrag att klassificera de funktioner som på motsvarande sätt som sker inom luftfarten skall säkerhetsprövas. Information, utbildning och övningar I samband med att de nya reglerna infördes i beslutade tillsammans med och sjöfartsinspektionen, att en utbildning för berörda personalkategorier skulle tas fram. Utbildningen har genomförts i regi för berörda vid hamnanläggningar och polismyndigheter. Inom har man beslutat genomföra kursen Sjöfartsskydd grundutbildning under år 2006.36 Utbildningen riktar sig till poliser med ledningsansvar för kontrollverksamhet enligt sjöfartsskyddslagen. Kursens syfte och mål är att kunna leda sjöfartsskyddsarbetet och fatta beslut inom ramen för denna lag. Kursen är ny och har tidigare inte genomförts. Den första utbildningsomgången kommer att äga rum så snart polisens föreskrifter om förordnande av sjöfartsskyddskontrollanter är klara. tog även initiativ till och skickade ut formella skrivelser med information om det nya regelverket till samtliga berörda lokala polismyndigheter. avvaktar man med att sända ut ytterligare information på grund av att föreskrifterna om sjöfartsskyddskontrollanter ännu inte är klara, se mera nedan. Några övningar inom området för sjöfartsskydd på central nivå inom polisen har ännu inte genomförts. Inom en hamn finns det i många fall ett flertal personkategorier som har någon form av kontrollfunktion inom hamnen; väktare, ordningsvakt, skyddsvakt (på områden som utgör skyddsobjekt), sjöfartsskyddsinspektör etc. Dessa personer har olika befogenheter och det är olika myndigheter som meddelar de olika slagen av förordnanden (länsstyrelse resp. polismyndighet). Regelverken är dessutom många. För den dagliga verksamheten i en hamn innebär detta svårigheter när man ska tillämpa reglerna. efterfrågar en översyn av regelverken när det gäller dessa olika kontrollfunktioner. 35Se SFS 2005:636. HUR HAR SYSTEMET FÖR SJÖFARTSSKYDD GENOMFÖRTS?