rfr · GT0WRFR5 · 2006-01-01 00:00:00 — Därefter har antalet produktioner varierat mellan ca 320 och 340 produktioner . 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 Antalet årsverken har ökat något . uppgick antalet årsverken till drygt 450. Motsvarande siffra var drygt 480 årsverken. Av tabell 13 framgår att antalet årsverken varierar kraftigt mellan . minskade antalet årsverken från drygt 500 till drygt 420. ökade antalet årsverken från 405 till 495 årsverken. I tabellen nedan redovisas hur de fria teater- och dansgruppernas kostnader utvecklats 19972003. De fria teater- och dansgruppernas kostnader 19972003 De totala kostnaderna för de fria teater- och dansgruppernas verksamhet har ökat . Vid periodens början uppgick de totala kostnaderna till och vid periodens slut till . Lönekostnadernas andel av de totala kostnaderna har uppgått till . Av tabellen framgår vidare att den genomsnittliga kostnaden per föreställning ökat från 1997 till 2003. Det motsvarar en ökning . Det görs ingen pris- och löneomräkning av anslaget som finansierar bidraget till de fria grupperna. och regeringen har beslutat om förstärkningar av bidraget till de fria teater- och dansgrupperna 2003. Totalt ökade statens bidrag till de fria teater- och dansgrupperna . Räknat i kronor motsvarar ökningen 24 miljoner. Det ökade statsbidraget fördelas på fler grupper. Antalet grupper som får bidrag har ökat från knappt 90 till drygt 100 . Det är antalet bidrag till dansgrupper och projektbidrag till teatergrupper som ökat. Statens bidrag till de fria teatergrupperna har varierat kraftigt år . ökade statens bidrag kraftigt, respektive . minskade bidraget sammanlagt med . Statsbidraget till de fria dansgrupperna har utvecklats jämnare än bidraget till de fria teatergrupperna. 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 Ökningen av statsbidrag motsvaras inte av en ökad verksamhetsnivå räknat i antal föreställningar och produktioner. Antalet föreställningar minskade . Antalet produktioner var i stort sett oförändrat. Den genomsnittliga kostnaden per föreställning ökade med . Den ökade bidragsnivån har gjort att antalet årsverken vid de fria grupperna ökat med 30 årsverken . över hela perioden har antalet årsverken varierat kraftigt år . minskade antalet årsverken från drygt 500 till drygt 420. ökade antalet årsverken från 405 till 495 årsverken. 4 Fallstudier vid fem institutioner Fallstudierna syftar till att belysa konsekvenser av pris- och löneomräkningen för tre institutionsteatrar och två fria grupper12. Undersökningen görs genom analyser av hur teatrarnas intäkter, kostnader och verksamhet utvecklats . Pris- och löneomräkningen av statsbidraget står i centrum för undersökningen. En genomgång görs även av hur berörda kommuner, landsting och regioner pris- och löneomräknar bidrag till teater- och dansinstitutioner. Vid många teater- och dansinstitutioner varierar omfattningen av verksamheten mellan . Det hänger bl.a. samman med att mycket kraft läggs på att repetera och producera föreställningar och att dessa sedan spelas under nästkommande år. För att minska genomslaget av sådana variationer bygger fallstudierna på jämförelser av hur intäkter, kostnader och verksamhet förändrats mellan perioden 19971998 och perioden 20022003. För har dock årsvisa jämförelser gjorts. De årliga variationerna kan antas vara mindre i och med att verksamhet är mycket större än övriga institutioners. Analysen av verksamhet bygger på teaterns årsredovisningar, vilket gjort det möjligt att även inkludera i fallstudien. är nationalscen med ansvar för att framföra den klassiska dramatiken, nyskriven svensk och utländsk dramatik samt dramatik för barn och ungdom. Teatern är ett aktiebolag som ägs av staten och leds av en styrelse utsedd av regeringen. Statsbidrag och andra intäkter Statliga anslag finansierade av verksamhet 2004. Biljettintäkterna utgjorde av de samlade intäkterna, och övriga intäkter svarade för den resterande delen av intäkterna. ökade anslag från till . Det är en ökning med , vilket motsvarar en ökning . Pris- och löneomräkning har svarat för 25 miljoner av den totala bidragsökningen. Vidare har nivån på anslaget ökats vid sidan av pris- och löneomräkningen genom politiska prioriteringar. Hu- vuddelen av denna ökning skedde då statsbidraget ökades med för att täcka ökade kostnader för pensionspremier. Vid sidan av höjningen av årliga statsbidrag har staten vissa år givit teatern engångsvisa bidragsökningar för att finansiera investeringar och särskilda 12 Fallstudien avser följande teatrar: , , Västerbottensteatern, Teater 23 och Profilteatern. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER satsningar till ett värde av . I tabellen nedan redovisas de pris- och löneomräkningar som gjorts av del av anslaget 28:513 19972003. Som en referens redovisas löneökningar (minimilönepotter) som avtalats av de centrala parterna, och Svensk Scenkonst, för de nationella och regionala teater- och dansinstitutionerna. I avtalen , 2000 och 2001 ingick dessutom särskilda konstnärspotter för de konstnärsgrupper som genom förändrade anställningsformer gjorde avsteg från lagen om anställningsskydd (LAS). Totalt uppgick dessa till totalt 5 %.14 Som framgår av tabellen uppgick den samlade pris- och löneomräkningen till . Vidare framgår att de avtalade minimilönepotterna motsvarar en löneökning på . För den personal, bl.a. skådespelarna, som omfattades av de särskilda konstnärspotterna motsvarade avtalen en löneökning på . Detta betyder att lönerna procentuellt sett ökade mer än vad pris- och löneomräkningen ökade med . Omräkning av del av anslag 28:515 åren 19972004 () PLO (%) ningar (%) Källa: Utbildnings- och och budgetpropositionen . Uppgifterna om avtalade löneökningar bygger på uppgifter från . * På grund av ett beräkningsfel blev pris- och löneomräkningen för stor. Detta korrigerades i pris- och löneomräkningen . I tabellen anges det korrigerade värdet . totala intäkter ökade från 1997 till 2004. Det är en ökning med , vilket innebär att anslag ökat mer än vad de totala intäkterna ökat mellan de två åren. Det beror bl.a. på att teaterns biljettintäkter och sponsorsintäkter minskat och att 1997 fick ett engångsbidrag från staten på 5 miljoner 13Under åren 19972000 gick anslaget under beteckningen B 2. 15Under gick anslaget under beteckningen B 2. och framåt går anslaget under beteckningen 28:5 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER kronor som kompensation för avvecklingsåtgärder i samband med en personalminskning. Enligt ledning är biljettintäkterna de intäkter som är svårast att förutsäga. En analys av teaterns biljettintäkter visar att det inte finns någon tydlig trend i biljettintäkternas utveckling . Om 1997 tas som utgångspunkt för en jämförelse kan man se att biljettintäkterna var högre än vad de var 1997. Jämförs i stället utvecklingen mellan och har biljettintäkterna minskat mellan dessa år. kostnader uppgick till . Av årsredovisningen framgår att personalkostnaderna (löner och sociala avgifter) svarade för av de totala kostnaderna, hyran för , övriga externa kostnader för och att avskrivningarna svarade för av de totala kostnaderna. Jämfört med 1997 har kostnaderna ökat med . Det motsvarar en ökning . Medelantalet anställda vid minskade från 342 till 303 årsverken. Därefter har medelantalet anställda ökat och uppgick till 327. Uppgifterna om antalet årsverken är hämtade från årsredovisning. Enligt teaterns ledning är det oklart hur antalet årsverken beräknades 19972000 och denna redovisning uppges därför inte vara jämförbar med de efterföljande åren. Det saknas dokumentation över hur antalet årsarbetskrafter beräknades . Personalkostnadernas andel av de totala kostnaderna sjönk från till som en följd av att teatern som en besparingsåtgärd minskade personalen med ungefär 50 årsverken. Därefter har personalkostnaderna ökat proportionellt sett mer än de övriga kostnaderna och utgjorde av de totala kostnaderna 2004. En förklaring till de ökade personalkostnaderna är ökade pensionskostnader. Mellan 1998, då personalminskningen var genomförd, och 2004 har den genomsnittliga kostnaden per medeltal anställd ökat . Drygt hälften av denna ökning uppkom och hänger samman med ökade pensionspremier. En annan förklaring är att sammansättningen av den tekniska personalen förändrats. Den tekniska utvecklingen medger färre anställda men ställer krav på högre kompetens hos de anställda, vilket ökar den genomsnittliga lönen. För hela perioden 19972004 ökade den genomsnittliga kostnaden per anställd . Jämförs utvecklingen av den genomsnittliga kostnaden per anställd de år som det, enligt ledning, går att jämföra antalet årsarbetskrafter, dvs. 20012004, visar det sig att den genomsnittliga kostnaden per anställd ökat . I diagrammet nedan redovisas hur intäkter och kostnader utvecklats åren 19972004. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER intäkter och kostnader 19972004 Intäkter och kostnader 1997-2004 Källa: årsredovisningar 19972004. Av diagrammet framgår att intäkter och kostnader har följt varandra med ett kraftigt undantag för då teatern gjorde en vinst på 6 respektive . gick teatern med en respektive två miljoner i förlust. Vid en analys av hur intäkter och kostnader utvecklats åren 19972004 bör man notera att några enskilda händelser påverkat teaterns ekonomi kraftigt. Nedan görs en genomgång av ekonomiska utveckling under 19972004. För att få en fullständig bild har tre olika källor använts: årsredovisningar, budgetpropositionerna och framåt samt uppgifter från Utbildnings- och över hur anslag räknats om uppdelat på pris- och löneomräkning och övrig omräkning. Ekonomisk utveckling till 2004 Vid ingången av 1997 stod inför ekonomiska problem. Enligt teaterchefens kommentarer i årsredovisningen belastades ekonomin av ofördelaktiga hyreskontrakt, ett kraftigt förlustbringande dotterbolag, felkalkyleringar av driftskostnader, ett eftersatt investeringsbehov samt en stor semesterskuld som bara till viss del bokförts. meddelade teaterns revisorer att de inte längre accepterade den bokföringsprincip som tidigare tillämpats med aktivering av kostnader för produktioner som spelades eller för produktioner som ännu inte haft premiär. Styrelsen beslutade att ändra redovisningsprinciper, vilket innebar att teatern uppvisade en förlust på nästan och att det egna kapitalet var förbrukat om. För att lösa ekonomiska problem fick teatern ett aktieägartillskott . Statens ägarföreträdare, regeringen, har hanterat ägartillskottet som ett lån på som genom att gå med vinst skulle betala tillbaka. Ägartillskottet finansierades genom ett lån hos . anslogs delar av anslag till Regerings- 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER kansliets disposition för att täcka räntekostnader och amortering av lånet. Räntekostnaderna för lånet uppgick till . driver scenen som ligger i separata lokaler. Detta är, enligt teaterledningen, ett stort extra åtagande för teatern som totalt kostar . Hyreskontraktet är enligt budgetunderlag uppsagt för omförhandling med begäran om en kraftigt sänkt hyra för att teatern skall fortsätta hyra lokalen. beslutade att genomföra en personalminskning om 51 årsverken . Teatern fick ett extra bidrag motsvarande 1997 för att täcka delar av kostnaderna för personalminskningen. Personalminskningen genomfördes och kostade enligt årsredovisning. statsbidrag ökades med för att kompensera ökade kostnader för pensionspremier. fattade regeringen beslut om att frysa pensionspremierna . Höjningen av premierna och framåt finansieras, enligt budgetunderlag , till med ökade bidrag. hade flera olika sponsorsavtal från och med slutet av 1996 . Inledningsvis hade man en sponsor. sponsrades verksamheten även av ytterligare två sponsorer. hade inget sponsorsavtal, vilket påverkade budgeten negativt med jämfört med föregående år. har teatern ett sponsorsavtal som är värt . Olika projekt och bidrag gjorde att intäkterna ökade. I årsredovisningen anges att övriga intäkter minskat med 1999 som en följd av att bidrag kopplade till inte längre kvarstod. När moms infördes på konsert- och teaterbiljetter 1997 begränsades bidragsfinansierad scenkonstverksamhets möjlighet att göra momsavdrag. Un- der 2000 slog dock lokala skattemyndigheten fast att har rätt att dra av full ingående moms. Detta innebar en retroaktiv återbetalning av moms på samt en årlig effekt med till fördel. Av den retroaktiva återbetalningen avsattes för återbetalning av den resterande delen av skuld på . Skulden betalades tillbaka . beslut kan omprövas när som helst, med retroaktiv verkan , både från mervärdesskattesynpunkt och från inkomstskattesynpunkt enligt budgetunderlag . har beslutat att betrakta verksamhetsbidraget från staten som skattepliktigt vid granskning av deklarationer till 2003. Besluten , 2001, 2002 och 2003 har överklagats till länsrätten som fastställt skattemyndighetens beslut. Överklagan har därefter lämnats till kammarrätten med begäran att alla deklarationer skall bedömas . Kammarrätten har fastställt länsrättens dom, vilket innebär att skall betala bolagsskatt på eventuell vinst. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER upparbetade förlustavdrag som innebär att någon sådan situation inte skall behöva uppkomma retroaktivt . Kammarrättens beslut har överklagats till Regeringsrätten. Om kammarrätten frångår sin tidigare ståndpunkt, baserad på en dom , att verksamhetsbidraget från staten inte skall betraktas som aktieägartillskott kan detta få som konsekvens att mervärdesskatt skall påföras verksamhetsbidraget. Ett sådant beslut skulle, enligt budgetunderlaget, kosta ca . Ett annat scenario är, enligt budgetunderlaget, att nuvarande full avdragsrätt för moms begränsas till tidigare nivå, vilket kan kosta ca per år.16 Enligt budgetpropositionen ökades anslagsbas med 2001 som en följd av teaterns ansträngda ekonomi. hyra sänktes 2002 med genom regeringens beslut om sänkta hyror för ett antal ändamålsfastigheter. Hyressänkningen gav ingen effekt på ekonomi eftersom anslagsnivån också sänktes med enligt årsredovisning. har flera investeringar gjorts i och utrustning. Till viss del har teatern fått ökade anslag från staten för att täcka investeringskostnader och bortfall av biljettintäkter som en följd av stängda scener. Av årsredovisningar framgår följande engångsvisa anslagshöjningar: Kompensation för bortfall av biljettintäkter på grund av att stängts för ombyggnad uppgick till 1999 och till 2000. Extra bidrag motsvarande för att finansiera delar av tekniska investeringskostnader för ombyggnaden av 2000. To- talt uppgick investeringskostnaderna till . Hyresnivån ökade med som en följd av investeringen. Extra bidrag motsvarande 2002 för att finansiera investeringar i ombyggnation av tågvind ovanför . I diagrammet nedan redovisas hur del av anslag B 2 respektive 28:5 räknats upp och vilket statligt bidrag kunnat disponera . Av diagrammet framgår att anslaget ökade kontinuerligt och att det disponibla statsbidraget i stort sett låg stilla . Detta berodde på att regeringen, som redovisats ovan, höll inne delar av anslaget för att täcka räntor och amorteringar på lån under dessa år. har det disponibla statsbidraget 16 Frågan om möjligheten att begränsa bidragsfinansierad scenkonstverksamhets rätt att göra momsavdrag har prövats av . Domstolen fann att de begränsningsregler som tillämpas i spansk och fransk lagstiftning inte var förenliga med EG-rätten. Enligt Svensk Scenkonsts bedömning kommer att underkänna även momslag i detta avseende. Frågan är aktuell för domstolen i och med att Regeringsrätten begärt förhandsavgörande i ett mål rörande , som till skillnad från inte kunnat dra av full ingående moms. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Skillnaden mellan disponibelt och anslaget statsbidrag 2002 beror på ändrade principer för hyra. del av anslag 28:5 och mottaget statsbidrag 1997 2004 () Anslag och mottaget statsbidrag Källa: Utbildnings- och samt årsredovisningar. verksamhet består av egenproducerade föreställningar som spelas på teaterns egna scener och på turné. tar också mot gästspel och anordnar andra arrangemang. gavs 32 olika produktioner på sju olika scener. av teaterns förställningar spelades på turné. Antalet besökare på teaterns egna föreställningar uppgick till 249 000 personer, vilket historiskt sett var en låg siffra. uppgick antalet gästspel och övriga arrangemang på till 100 föreställningar som besöktes av 9 500 personer. I tabellen nedan redovisas hur antalet besökare och antalet spelade föreställningar utvecklats för de produktioner som spelats på teaterns egna scener och på turné. För att åskådliggöra utvecklingen redovisas också hur antalet besökare och föreställningar förhåller sig till antal besökare och föreställningar 1997. 2005/06:RFR5 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Antal besökare och föreställningar på egna föreställningar och turnéer 19972004 samt antal besökare och föreställningar jämfört med (antal tusen besökare) Källa: årsredovisningar. Av tabellen framgår att antalet besökare på egna föreställningar har varierat mellan som mest 326 000 besökare till som minst 249 000 besökare . Besöksstatistiken visar inga tydliga tecken på att antalet besökare skulle öka eller minska . Vad gäller antalet föreställningar visar tabellen att hade en jämförelsevis stor produktion mätt i antal föreställningar åren 19971999 och att antalet föreställningar därefter minskade för att sedan öka igen . Av det totala antalet föreställningar uppgick turnéverksamheten till mellan 100 och 125 föreställningar . Därefter har antalet turnéföreställningar minskat. Åren 20032004 spelades knappt 40 turnéföreställningar . Förändringarna i antalet turnéförställningar beror, enligt ledning, på att man satsade på turnéverksamhet då var stängd för ombyggnad och att bortfallet av sponsorsintäkter efter 2002 gjort att man, enligt teaterledningen, tvingats minska turnéverksamhetens omfattning. Förändringarna i antalet spelade föreställningar totalt får genomslag för utvecklingen av den genomsnittliga kostnaden per föreställning. Styckkostnaden per föreställning (egna föreställningar inklusive turnéer) var ca då antalet spelade föreställningar var jämförelsevis högt. Därefter ökade styckkostnaden till ca och till 2003. hade styckkostnaden minskat till , vilket hänger samman med att antalet spelade föreställningar ökade kraftigt . Nedgången i antal spelade föreställningar åren motsvaras även av en viss minskning i antalet spelade produktioner . Under inledningen och slutet av perioden 19972004 uppgick antalet produktioner till 32. var antalet produktioner lägre, 27 respektive 28 produktioner. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Teaterledningen bedömer att det sker en kontinuerlig urholkning av ekonomiska förutsättningar. Enligt ledningen beror det på att den årliga bidragsökning tilldelas i form av pris- och löneomräkning är lägre än personalens löneökningar. uppger att man sedan den ekonomiska krisen arbetat hårt för att minska teaterns kostnader och att produktiviteten ökat som en följd av detta. har man analyserat och förhandlat om teaterns samtliga leverantörsavtal och krympt hyrd lokalyta med flera tusen kvadratmeter. Teatern har gjort sig av med ett förlustbringande dotterbolag och lagt ned det egna tryckeriet. Vidare hyr man ut lokaler till andra näringsidkare. Städning och garderobsverksamhet utförs av andra företag än eftersom detta visat sig kostnadseffektivt. har man sett över och reformerat sin produktionsprocess för att nå ökad produktivitet. Minskningen av antalet årsverken 1997 med 51 innebar enligt ledningen att teatern började om med en ny och flexiblare kostym. Vid behov kan teatern minska verksamheten utan att behöva säga upp personal. Personal korttidsanställs vid arbetstoppar. Den konstnärliga kvaliteten på verksamheten har enligt teaterledningen inte påverkats av de besparingar som genomförts. Det ekonomiska läget har vid några få tillfällen påverkat sammansättningen av repertoaren genom att man har avstått från musikteaterproduktioner som kostar jämförelsevis mycket. Teatern har dock aldrig enligt teaterledningen gjort avkall på den konstnärliga kvaliteten i produktionerna. Teaterledningen bedömer att de och fram till genomfört de besparingar och effektiviseringar som är möjliga att göra på teatern, givet dess uppdrag. Enligt ledningen är det inte längre möjligt att hantera nya kostnadsökningar genom ytterligare besparingar och produktivitetsökningar. Krävs det ytterligare besparingar kommer man enligt ledningen antagligen att tvingas upphöra med någon del av verksamheten. Parallellt med de insatser som gjorts för att hålla nere kostnaderna har det enligt teaterledningen inträffat en rad händelser som haft betydelse för ekonomin som teatern har små möjligheter att påverka. Man nämner särskilt regelverket för in- och utgående moms och ändrade pensions- och arbetstidsavtal. Den nu pågående rättsliga prövningen av tillämpningen av skattelagstiftningen innebär en avsevärd ekonomisk osäkerhet . Pensionsreglerna har förändrats. I budgetunderlag anges att de nya pensionsreglerna successivt kommer att ge väsentligt ökade lönekostnader. gick skådespelare i pension när de var . Samtliga personalgrupper har numera rätt att arbeta till dess de fyller . Förändringen har, enligt ledningen, inte givit upphov till några större problem för . Förändringen kommer dock, enligt budgetunderlag , att förorsaka svårigheter att sysselsätta den fasta ensemblen om 41 personer. Vidare har många scenarbetare och hantverkare, trots den tekniska utvecklingen, tunga arbeten och problem att arbeta ens till 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Personal från dessa yrkeskategorier kan behöva ersättas med nyanställda utan att annan sysselsättning kan erbjudas dem som ersätts. Förändringar i arbetsrättslagstiftningen har inneburit begränsningar i möjligt övertidsuttag. Det har bl.a. gjort det svårare att spela två föreställningar per dag på samma scen. Teatern har minskat antalet matinéföreställningar på eftersom arbetstiden inte räcker till för att ställa om scenen för olika föreställningar. statsbidrag ökade med . Det motsvarar en ökning . Pris- och löneomräkningen har svarat för av bidragsökningen. Det motsvarar en ökning på . Resterande ökning är en följd av politiska prioriteringar. Höjningarna har bl.a. motiverats med att teatern haft en ansträngd ekonomi och att teatern skall få kompensation för ökade pensionskostnader. De avtalsenliga lönerna har ökat med mellan och . Totalt har kostnader ökat med . Det motsvarar en ökning . Styckkostnaden per föreställning ökade med har lyckats förbättra sin ekonomi jämfört med utgångsläget den då det egna kapitalet var helt förbrukat. Teatern har bl.a. amorterat en skuld på . I arbetet med att få ekonomin i balans har teatern haft god hjälp av att man fick tillbaka tidigare inbetalad moms till ett värde av . Frågan om hur momsreglerna skall tolkas är dock föremål för fortsatt rättslig prövning. Re- sultatet av denna prövning kan betyda att kostnader ökar betydligt. Vidare kunde under första delen av perioden förstärka sin ekonomi med hjälp av sponsorsintäkter. Ledningen för uppger att man genomfört en rad insatser för att minska teaterns kostnader och att detta ökat produktiviteten vid teatern. Antalet föreställningar och produktioner ligger på ungefär samma nivå i början och 19972004. har antalet anställda minskat. Sammantaget kan detta, i en snäv mening, ses som en produktivitetsökning i och med att färre personer producerar ungefär lika mycket teater nu som i början av perioden. Teaterledningen bedömer att den konstnärliga kvaliteten inte drabbats av att teatern haft ett kärvt ekonomiskt läge. Förändringar i ekonomin har fått genomslag i valet av repertoar genom att man satt upp färre musikteaterproduktioner och turnerat mindre när sponsorsintäkterna föll bort. Det finns 33 kommuner i och befolkningen uppgår till knappt 1,2 miljoner personer. som är största stad har drygt 267 000 invånare. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Andra stora städer är , och .