rfr · GT0WRFR9 · 2006-01-01 00:00:00 — Vi har försökt att beräkna HHI för den svenska detaljhandelsmarknaden. Vi har tre stora aktörer. Det finns ett antal oberoende. Det är lite svårt att beräkna. När man lägger in stora företag i intressesfärer gäller det att identifiera vilka, dotterföretag och olika långsiktiga avtal. Index ligger på 2 000. Där är det högt på den svenska marknaden. Den här bilden har ni redan sett, fast för en annan typ av kund. Prishöjningarna har lett till överföringar. Det är ett problem för industrin. Det här är inte vår rapport, men vi har fått den från en konsult som följer frågan noga. Ett problem när man beräknar konsekvenserna för industrin är att det är så otroligt svårt att få tag på uppgifter om vad industrin faktiskt betalar. Helt klart är att kostnaderna har ökat kraftigt . Beräkningarna som har gjorts, som vi har verifierat så gott vi har kunnat det vi kontrollerar brukar stämma visar ökade elpriskostnader per anställd i svensk elintensiv industri i ett intervall på . Våra slutsatser i rapporten är att det går att förklara de senaste årens prisstegringar. Det är fundamentala faktorer, men det har skett, som var inne på, en kraftig förmögenhetsomfördelning från elkunder till elproducenter. Vi tycker också att konkurrensförutsättningarna på den nordiska marknaden är förhållandevis goda i ett internationellt perspektiv, men med de specifika förutsättningarna med flaskhalsar och de speciella förhållanden som råder på elmarknaden finns det förutsättningar för marknadsmakt. Vi har också noterat, som också statsrådet gjorde, att ägarkoncentrationen har ökat på den svenska marknaden. Vi har också noterat elhandelsmarginalerna. Vi etablerar nya aktörer för att underlätta. Det handlar naturligtvis om en enklare tillsynsprocess, kanske att skapa lokala incitament för de kommuner och andra som vill ta emot kraftproduktion. Vi har förklarat att vi gärna vill att myndigheterna , och ökar samarbetet. Vi tycker också att man bör fortsätta att integrera den nordiska råkraftsmarknaden genom att bygga bort flaskhalsarna och på det sättet också förbättra förutsättningarna. Man bör också naturligtvis vidta åtgärder för att förbättra priskänslighet för kunderna. Det kan göras på många olika sätt. Vi arbetar redan inom vårt nordiska samarbete på regleringsmyndighetsnivå och på uppdrag av de nordiska energiministrarna med att skapa förutsättningar för en nordisk detaljhandelsmarknad . Det handlar till att börja med om en harmonisering av regelverken. Det ska inte vara en extrakostnad att gå från ett land till ett annat. Det ska också vara en nordisk slutkundsmarknad. Det ska inte vara någon skillnad om man köper el från en svensk, norsk eller dansk leverantör. Vi tycker också att kundernas ställning bör stärkas. Det kommer också att åstadkommas när systemet med avläsning införs. Med de nya mätare som sätts upp kommer kundernas ställning att förstärkas. De får närmare kontakt med sin elförbrukning och elräkning. Det ligger utanför vårt egentliga uppdrag, men med tanke på förmögenhetseffekterna funderar vi på om det går att analysera systemet för metoden att fördela utsläppsrätter. är vi sent ute, och det är en lång och trög process STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Men det finns en del underligheter i systemet som kanske har påverkan på förmögenhet. Egentligen ligger det utanför myndighetssfären att diskutera fördelningsfrågor, men vi påpekar att om fördelningen är ett problem kan elskatten sänkas mot en höjd beskattning av kärnkraften och vattenkraften. Vi har med tillägget att man måste vara försiktig med den typen av beskattning. Man trampar lätt snett och skapar rena jordränteskatter. Inför man sådana trampar man lätt snett, och det kan åstadkomma skada i fråga om framtida investeringar. Ordföranden: går över till nästa myndighet, och dess chef . Varsågod och redovisa era synpunkter på elmarknaden. : Tack för möjligheten att få komma hit och delta i en mycket intressant diskussion. Den har redan onekligen visat att det är många olika aspekter och frågor som kommer upp. Elmarknaden är komplex. Det har redan visat sig. Jag tänkte börja med att stryka under det nämnde, nämligen att vi tillsammans med har lämnat en rapport till regeringen om konkurrensförhållandena. Mycket av det har redovisat här är en del av det gemensamma tankegodset. Jag tänkte inte återupprepa det har sagt utan jag tänkte försöka koncentrera mig på tre punkter. För det första vill jag ge mina tankar kring de höga elpriserna, som upplevs som ett problem. Vad beror det på? För det andra vill jag diskutera de konkurrensproblem jag ser på marknaden. För det tredje vill jag lämna några tankar kring vad som kan göras för att ytterligare förbättra konkurrensen och de problem vi ser. Jag börjar med vad de höga elpriserna beror på. Det är tydligt och det har framkommit i diskussionen att det finns flera fundamentala orsaker till att priserna har gått upp. Det är svårt att hitta den enskilda punkten att peka på. Det är viktigt att stryka under att konkurrens kan förbättras. Men det finns ett antal fundamentala saker. Den globala knapphet på råvaror och energi som råder förtjänar att strykas under. Det slår igenom i prisutvecklingen inte bara på elmarknaden utan också på andra områden. Den globala knappheten är knappast något som kan förväntas avta i takt med att länderna i tredje världen växer till och får ett ökat välstånd. Det finns en underliggande effekt. Vi ser också handeln med utsläppsrätter som en annan faktor som har bidragit till högre priser. Internationaliseringen av marknaden har nämnts. Vi växer ihop inte bara i utan vi växer också ihop i ett vidare perspektiv. Det bidrar naturligtvis till att de priser i de marknader vi växer ihop med påverkar priserna på den marknad som vi kommer att vara integre- Det finns ett antal fundamentala faktorer som bidrar till den utveckling vi har sett. Det är viktigt att också blicka framåt i det perspektivet. Vilka konkurrensproblem finns, och hur ser på dessa? Den typen av index som redovisade är en enkel proxy på hur det ser Det som tydligt framkom i presentation är att integrationen av den nordiska elmarknaden har bidragit till att graden av koncentration har lättats upp. Det har varit tydligt och kommer till uttryck bland annat när man ska bestämma den relevanta marknad vi har att göra med när vi ska pröva olika ärenden. Då är det tydligt att de marknader och företag vi verkar i, bland annat när man tittar på råkraftsidan, är vidare än . Här har vi fått en lättnad i koncentrationsgraden till följd av breddningen av marknaden. Det är en god sak i sig. Däremot delar vi naturligtvis åsikten att vi har en koncentrerad marknad med ett fåtal stora producenter som också är vertikalt integrerade. Det gör att det är viktigt att vara vaksam, analysera och följa de problem som finns på områdena. Ett problemområde som jag särskilt vill lyfta fram är informationsöverföring och möjligheter för koordinering mellan stora dominerande företag i sådana marknader. Vi har i en särskild rapport som har lämnat till regeringen, Konkurrensen i , pekat på de risker som finns i samägande, samverkan, knutet till kärnkraftsproduktionen. Det är problemområden som det är viktigt att noga följa. Det är också relaterat till den koncentrerade marknaden. Ett annat problem som påverkar konkurrensen är möjligheterna till nyinvesteringar och nytillträde på marknaderna. Vi vet de restriktioner som finns. Utöver det skulle jag vilja lägga till att jag tror att man ska vara uppmärksam på de problem som kan skapas för nytillträde på grund av långa och utdragna tillståndsprocesser. Det är kanske inte bara att slå upp ett kraftverk så där! Det finns problem på området. Ett sista problemområde jag ska inte räkna upp alla jag kommer att tänka på gäller de regionala och lokala nätmonopolen. Frågan kan uppstå hur pass väl de är separerade från konkurrensutsatt verksamhet. Hur ser samspelet där ut? Jag tror att det finns risker på området som kan karakteriseras som ett problem. Det finns möjligheter till korssubventionering och risker för olämpligt informationsutbyte. Det är några problem som jag ville lyfta upp här för diskussion. Vad kan då göras? Självklart övervakar konkurrenslagen och tillämpar den när den behövs. Men det finns ett antal strukturella punkter där jag tycker att det är viktigt att fundera. var redan inne på frågan om integration av elmarknaden och vikten av att koppla ihop marknaderna. Jag tycker att det känns viktigt att förbättra marknadsfunktionen genom ytterligare integration i , men naturligtvis också med omvärlden. Då måste man fundera på vem man kopplar ihop sig med om man kopplar ihop sig med en högprismarknad eller en lågprismarknad. är ganska stort, men processen är viktig att fullfölja. STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Det är också viktigt att överväga att på olika sätt begränsa den typen av samverkan och samägande som kan finnas på en koncentrerad marknad. Det gäller naturligtvis, som jag nämnde, frågorna kring kärnkraften, men det kan också dyka upp andra områden där den typen av samverkan, samägande, kan aktualiseras. Jag var inne på problemet som kan finnas när det gäller tillståndsprocesser. Att stimulera nytillträde genom att försöka effektivisera myndighetsprocesserna kan också vara en sak att överväga. När det gäller elmarknaden är det viktigt att man ser att den blir diversifierad med bakomliggande produktionskällor. Ett alltför ensidigt beroende av vissa produktionskällor tror jag kan ha sitt pris. Såtillvida kan andra energikällor vara viktiga. En del har nämnts här. Naturgas är ett annat exempel som finns nära till hands. Jag har inga åsikter om olika former. Min poäng är att diversifieringen av produktionskällorna är viktig. När det gäller handeln med utsläppsrättigheter kan det finnas anledning att se över hur detta fungerar tekniskt. var också inne på att hitta effektivare och smartare former att ha en mer marknadsmässig tilldelning av utsläppsrättigheterna. Man kan också fundera på vilka sektorer som ska omfattas. Här kan det finnas anledning att bredda basen. Kort sagt: Det går att effektivisera här. Det är lätt att glömma bort konsumenterna i diskussionerna. Jag vill särskilt understryka det. Att förbättra kundrörlighet på olika sätt är viktigt. Då gäller individuell mätning tillräckligt snabbt. Man ska ha visionen att försöka genomföra en timmätning av energianvändningen. Det skulle möjliggöra mycket snabbare byten och också smart teknik som kan vara ändamålsenlig för att förbättra efterfrågan för konsumenterna. Det gäller också möjligheterna att byta. Jag vill komma tillbaka till frågan om separation av nätmonopolen från konkurrensutsatt verksamhet. Här kan man göra något. Ordföranden: Då går vi över till forskarvärlden. Jag hälsar professor från i välkommen hit. Varför är elpriserna så höga? : hinner jag inte att säga så mycket. Jag ska försöka fatta mig kort. Jag har sysslat med elmarknadsfrågor och noga följt utvecklingen i , och . Jag har deltagit i ett antal projekt kring dessa frågor. Det är definitivt ett problem att elpriserna är höga. Men gäller det att göra en riktig analys om man strävar efter att åstadkomma en bättre situation. Jag håller med om mycket av det jag hört , men jag tror att man kan göra en långa lista över frågor kring elmarknaden. Den fungerar bra, men inte perfekt. Svaret på den fråga som mitt anförande handlar om måste fokusera på det som är viktigast. Jag tänkte försöka göra det. Först måste man hålla isär frågan om vilka priser vi egentligen talar om. Är det konsumentpriserna det som vi som enskilda individer betalar? Eller är det priserna på elmarknaden , själva producentpriset på el? Jag tänkte fokusera på elmarknaden, . Konsumentpriserna har stigit huvudsakligen därför att priserna på elmarknaden har stigit. Det har blivit högre skatter sett på ett antal års sikt. Vi har fått avgifter för elcertifikat. Det finns ett problem med konkurrenssituationen i elhandeln. Handelsmarginalen i är, som visade, högre än i . Men man får säga att det handlar om enstaka ören, 13 ören. När vi ser variationerna på elmarknaden handlar det om tiotals ören. Det är en helt annan storleksordning. Det är viktigt när man kommer till själva elmarknaden att vara alldeles klar över att priserna bestäms i ett samspel mellan utbud och efterfrågan. Priserna måste vara så höga som krävs för att få fram den elproduktion som efterfrågas och som kunderna är beredda att betala för. Priserna bestäms inte från kostnadssidan. Det handlar om att locka fram ett tillräckligt stort utbud för att tillgodose den efterfrågan som finns. sade att priskänsligheten på el är låg, särskilt på kort sikt. Det gör att små variationer på utbudet får stora effekter på prisnivån. Det tar att skaffa fram alternativ på produktionssidan. Det tar för kunderna att anpassa sig till högre elpriser. Man får stora variationer, vilket vi har sett på elmarknaden . För att göra en lång historia kort kan jag säga att i allt väsentlig finns problemet på utbudssidan. Det kan finnas problem på konsumentsidan med bristande information och så vidare. Men i allt väsentligt finns förklaringen till de höga elpriserna på utbudssidan. Den kan delas in i två typer av problem. Ett är att man helt enkelt minskar tillgången, utbudet minskar. Kapaciteten att producera el minskar. Det andra problemet är att kostnaderna att producera, marginalkostnaden, kostnaden för de sist ianspråktagna anläggningarna, ökar. Vi har ett system i med mycket vattenkraft. Det är också viktigt att påpeka det som stod på förra bilden och som var inne på, nämligen att vi har en i allt väsentligt nordisk elmarknad. Det finns tider när den svenska marknaden är helt isolerad, men det är en liten del av tiden. är vi integrerade med , inte sällan med hela . Det är en i allt väsentligt flernationell och ofta nordisk marknad det handlar om. I detta nordiska system har vi mycket vattenkraft. Det är naturen som styr hur mycket vatten vi har i dessa system. Vi har sett stora variationer . hade vi en elprisnivå runt i genomsnitt . Det var ett extremt gott vattenår. Bara var det ca , uppåt , när det var ont om vatten. Naturen spelar stor roll för oss i vårt STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Det kan vi inte göra så förfärligt mycket åt, så länge som vattenkraften är en så pass dominerande del. Politiska beslut, oavsett vad man har för uppfattning om huruvida de är riktiga eller inte riktiga, har påverkat tillgången på elkraft i det nordiska systemet rätt så väsentligt. Stängningen av svarar mot ungefär , vilket är 2 ½ % av hela utbudet i det nordiska systemet. Marknadsmakt, ett uttryck för bristande konkurrens, är helt enkelt att producenter håller tillbaka utbudet i syfte att höja sina vinster genom att pressa upp priserna. Det är en fråga som har funnits med på agendan under hela den tid man har diskuterat att avreglera, att öka konkurrensen på elmarknaden. Man har ofta ställt frågan: Eftersom nu de flesta nationella elmarknader har en eller ett fåtal dominerande producenter, kommer man att få någon effektiv konkurrens under sådana betingelser? Det finns ingen fråga som har studerats mer ingående än denna. Ett antal utredningar har också gjorts i . Om man söker efter ett systematiskt inslag av marknadsmakt, alltså att prisnivån systematiskt ligger väsentligt över marginalkostnaden, finns det , som jag ser det, inga belägg för detta. Både forskarrapporter och utredningar har studerat det. Det är egentligen väldigt enkelt att kolla. Det finns inte någon stor outnyttjad kapacitet i det nordiska systemet. Det finns alla skäl i världen att följa generaldirektörens råd att se efter konkurrensen, att vara vaksam, men problemet med de höga elpriserna är inte utövande av marknadsmakt. Det är någonting annat. Det kommer längre ned på min bild här. Delvis handlar det om bränslepriser, men som också visade är det priset på att släppa ut koldioxid som slår igenom fullt ut i elpriserna. Man kan sätta frågetecken för hur marknaden för utsläppsrätter faktiskt fungerar. Prisnivån blev högre än förväntat, men med de mål man har i klimatpolitiken finns det anledning att räkna med att priset på att släppa ut koldioxid långsiktigt kommer att vara högt. Det kommer att ha betydelse för kostnaderna att producera el med fossilbaserade kraftverk. Får jag väldigt kort sammanfatta det som jag anser vara det viktiga här, the short story så att säga. För att ha en fungerande marknad måste man ha balans mellan utbud och efterfrågan. I den meningen har den nordiska marknaden fungerat väldigt bra. Det har , trots stora variationer i tillgången på vattenkraft, funnits ett pris till vilket man har kunnat handla el, köpa och sälja el, till ett marknadspris, men elprisnivån har varierat mycket väsentligt. För att man ska få balans måste elpriserna vara tillräckligt höga för att täcka de kostnader som de marginella produktionsanläggningarna har. Det finns ingen producent som långsiktigt producerar till en kostnad som överstiger försäljningspriset. I det nordiska systemet är det kolkraft som är det marginella kraftslaget. Så var det tidigare. Det är mer , efter nedläggningen av och också som en följd av att efterfrågan stiger. Med de höga priserna på koldioxid är det oundvikligt i ett system där kolkraft är det margi- nella kraftslaget att elprisnivån blir hög. Det visar väldigt tydligt vilken stark korrelation vi har mellan elpriserna och koldioxidpriserna. Det är ett problem att vi har en hög elprisnivå. En viktig del av vårt näringsliv är i hög grad beroende av elpriset. Många hushåll har elvärme och över huvud taget en hög elanvändning. Så det är ett problem. Det leder till stora inkomstöverföringar från producenter till konsumenter. Men om man nu skulle försöka lösa detta problem genom att, som en del har föreslagit, driva igenom någon form av genomsnittskostnadsprissättning i kraftindustrin, det vill säga att man skulle använda vinster på vattenkraft till att hålla nere priser till konsumenterna, är det bara, som jag ser det, ett sätt att dölja problemet. Man skulle stimulera en ökad användning av el, ökade utsläpp av koldioxid och ha ett långsiktigt ohållbart system. Vi skulle inte få fram de investeringar som krävs. Om problemet finns på utbudssidan finns också lösningen på utbudssidan. Det är att få fram kraftslag som kan producera mer el och gärna till betydligt lägre kostnad än vad kolkraft med höga koldioxidpriser kan. Professor , : I allt väsentligt håller jag med , men jag skulle vilja ha en lite annan utgångspunkt. Om man förutsätter en fungerande europeisk elmarknad, det vill säga i stora mått en frihandel och att vi har en marknad i stället för 25 olika elmarknader, kan man ganska enkelt beräkna vad det framtida elpriset kommer att bli. Det är alltså vad det kostar att bygga och driva nya gaskombikondensverk med 50 60-procentig verkningsgrad på kontinenten. Det innebär ett framtida exportpris på där vi utgår från att utsläppsrätterna kostar . Däremot kommer nattpriset att vara ungefär hälften. Det beror helt enkelt på att det bara finns en signifikant risk för brist . Det är det som motiverar kraftutbyggnad på kontinenten. De priserna kommer vi att få alldeles oavsett vad vi gör i det här landet, exempelvis nedläggning av eller nytillkommande kraftvärme och annat. När det gäller utsläppsrätterna kan man säga att på en gemensam marknad är det alldeles självklart att vi som konsumenter, eftersom vi på marginalen köper kolkondens, också blir drabbade av utsläppsrätterna. Och så ska det vara. Dessutom är det så att eftersom vi använder mer ström per person i det här landet än vad man gör på kontinenten blir vi trefaldigt drabbade. Om man ser det från klimatsynpunkt är det alldeles självklart att om vi får signifikant höga elpriser kommer vi inte att kunna använda mer ström än vad man gör på kontinenten. Det gäller både elvärme och inom småindustri och medelstor industri. Jag exkluderar då elintensiv industri för enkelhetens skull. Då gäller det att utnyttja de komparativa fördelar vi har. Det har nämnts vattenkraft och kärnkraft. Det är alldeles självklart att det gagnar oss, men som konsumenter ser vi inte så mycket av det här. Det är i huvudsak ett producentöverskott. STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 En annan ganska outnyttjad komparativ fördel är möjligheten att komplettera våra fjärrvärmesystem med kraftvärme där vi då får i princip verkningsgrad och till och med mera, medan däremot kondensen ligger på . Om vi tar de sämsta är det till och med lägre än så. Det betyder att vi kommer att få se ännu högre elpriser. Däremot kan man väl vara lite mer tveksam till huruvida konkurrensen fungerar . Det är ju ganska få branscher som har avans. Man motiverar det med nya investeringar, men det gäller å andra sidan alla branscher. Om man tänker på bilproduktionen skulle man ha avans för att kunna utveckla en ny bilmodell. Det är ganska orimligt. Jag skulle vilja visa ett par bilder som har gjort mig lite konfunderad. Vi har sett den här bilden tidigare. Den är principiellt riktig och det är ungefär så den har visats. Vattenkraftens rörliga kostnader är alltså utomordentligt små. Det är bråkdelar av ett öre. Kärnkraften är nästan lika billig. Det har nämnts här. Det är inte riktigt sant. Kärnkraftens rörliga kostnad ligger på . Det är högt räknat för uranet, för anrikning och för bränsletillverkning, det vill säga man borde köra kärnkraftverken så fort man får mer än . Sedan kommer olika typer av mottryck, både industriellt mottryck och kraftvärme som tyvärr missgynnas skattemässigt i . I det nordiska systemet kommer sedan kolkondens, oljekondens som nästan är obefintlig, där man till och med har rustat ned. Om man ser på en annan lite mer inofficiell bild man har visserligen tagit bort skalan här på y-axeln för att möjligen dölja ett och annat, men det är ganska lätt att räkna ut ser vi att vatten och vindkraft ligger i botten som de ska, men helt plötsligt har kärnkraften och mottrycket bytt plats. Det innebär i princip att om man ska följa den här kurvan som jag tror är mer aktuell stänger man av kärnkraftverken om elpriset skulle understiga . Det innebär att producentöverskottet ökar med . Jag ser ingen annan förklaring till det här än att man haft det för avsikt. När priserna var så pass låga fick man det bekymmersamt . Då kom man underfund med att om man definierar om kärnkraftens rörliga kostnad från till så har man garanterat lönsamhet på ett helt annat sätt än man hade tidigare. Dessutom har även Eon presenterat motsvarande siffror på mer principiella bilder där kraftslagen ligger i rätt ordning. Egentligen är det paradoxalt att när man renoverade O 1:an för ett par miljarder kronor tjänade man mer pengar när kraftverket stod still än om det hade gått. När vi då som konsumenter har betalt renoveringen har vi inte möjligheten att ta del av de framtida vinsterna. Jag är rätt övertygad om att Eon inte köpte för att leverera billig ström i utan snarare för att på en fri europeisk elmarknad tar man den kombination av egna kraftverk som leder till lägsta produktionskostnad. Där ingår en hel del svenska kraftverk, det vill säga att vi delvis dränerar med stigande priser som följd. får vi alltså betydligt högre priser. Däremot kan man säga att om vår användning av el blir motsvarande den på kontinenten och vi dessutom bygger ut kraftproduktionen i form av kraftvärme finns det förutsättningar för mycket stor elexport. Det blir då enorma välfärdsvinster. Så även om vi ser att elpriset blir signifikant högre är det trots allt en stor välfärdsvinst. Men det förutsätter att vi räddar svensk industri såtillvida att den kan utnyttja el med samma effektivitet som man redan gör i de länder där man har haft de höga elpriserna .