eunbil · GT0N1241 · 2006-05-12 00:00:00 — en) Interinstitutionellt ärende: 2005/0203 (COD) 13094/05 från: Europeiska kommissionen av den: Ärende: Förslag till och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) För delegationerna bifogas kommissionens förslag, som översänts per brev från direktör till , generalsekreterare/hög representant. Bilaga: KOM(2005) 467 slutlig EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION den 5.10.2005 KOM(2005) 467 slutlig 2005/0203 (COD) om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (framlagt av kommissionen) {SEK(2005) 1202} Bakgrund 110 Motiv och syfte Den interkulturella dialogen är nära knuten till EU:s grundläggande ambition att föra folk närmare varandra. Denna satsning från EU:s sida måste bli en uttalad prioritet så att EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen känner sig manade att verkligen ta vara på den kulturella mångfald som finns i och som blir allt rikare tack vare ett allt mer mångfasetterat samhälle och de förändringar och influenser som globaliseringen för med sig. Interkulturell dialog kan också bidra till att underlätta genomförandet av ett antal strategiska prioriteringar för EU. Ett europeiskt år för interkulturell dialog är ett utmärkt sätt att göra medborgarna medvetna om denna prioritering och få dem att bli delaktiga. Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet. För att detta skall lyckas krävs i hög grad interkulturell dialog. Den samlade effekten av EU:s olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort, bidrar till ett ökat utbyte mellan EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i och resten av världen. Det är därför viktigt att EU:s medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i kan inhämta de kunskaper, de kvalifikationer och det kunnande som krävs för att klara sig i en öppnare men också mer komplex miljö, med de svårigheter och spänningar det kan innebära, och dra nytta av de möjligheter som ett sådant samhälle erbjuder, såväl inom som i resten av världen. Det är avgörande för EU:s uppbyggnad att man prioriterar en intensifierad och mer strukturerad interkulturell dialog som involverar alla EU-medborgare och alla andra som bor i unionen, särskilt ungdomar, i enlighet med kommissionens nya kommunikationssatsning. Interkulturell dialog framstår som det bästa sättet för medborgarna att hantera den komplexa verkligheten i dagens samhälle och skapa större dynamik. Därför är det viktigt att alla som bor i inspireras att aktivt söka kontakt med andra kulturer, såväl i hemlandet som utomlands, för att på så sätt medverka till ökad tolerans och ömsesidig respekt, som är de grundläggande förutsättningarna för interkulturell dialog. Den interkulturella dialogen bidrar således till att genomföra flera av EU:s strategiska prioriteringar, bland annat genom att värna om den kulturella mångfalden i och genom att verka för att EU-medborgarna med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar blir engagerade samhällsmedborgare och visar öppenhet inför resten av världen, ta hänsyn till den nya Lissabonstrategin, enligt vilken kunskapsekonomin behöver människor som kan anpassa sig efter förändringar och dra nytta av alla former av innovation för att öka välståndet, stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa och förbättrad sammanhållning med respekt för EU:s gemensamma värdegrund, ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt samarbete med grannländerna, för att på så sätt utvidga området med stabilitet och demokrati utanför EU:s gränser och därmed bana väg för välfärd och trygghet för EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen. Därför föreslår kommissionen att 2008 utropas för interkulturell dialog. Det finns inga gällande bestämmelser om interkulturell dialog som sådan. Däremot finns det en rad olika projekt som finansieras genom olika EU-program som direkt eller indirekt bidrar till att utveckla denna form av dialog. 140 Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Under det europeiska år för interkulturell dialog som 2008 föreslås att bli, kommer flera av EU:s grundläggande principer att klarläggas och konkretiseras. Det rör sig bl.a. om följande principer: Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet. Dessutom sägs i fördraget att gemenskapen skall "beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald". Enligt ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna "bygger unionen på de odelbara och universella värdena människans värdighet, frihet, jämlikhet och solidaritet samt på den demokratiska principen och rättsstatsprincipen. Den sätter människan i centrum för sin verksamhet genom att inrätta ett unionsmedborgarskap [.]. Unionen skall bidra till bevarandet och utvecklingen av dessa gemensamma värden med respekt för mångfalden i folks kultur och traditioner samt för medlemsstaternas nationella identitet". Europeiska året för interkulturell dialog kommer att bidra till att genomföra flera av EU:s strategiska prioriteringar, bl.a. den nya Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning samt EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa och förbättrad sammanhållning. Det kan också ge EU större möjligheter att göra sin röst hörd i världen och därmed utvidga området med stabilitet och demokrati utanför unionens gränser. Den interkulturella dialogen är dessutom ett led i kommissionens nya satsning på dialog och kommunikation genom att EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen får möjlighet att komma till tals. Dialogen har en generell inriktning och berör därför ett stort antal EU-åtgärder med olika syften och mål. Flera viktiga initiativ med fokus på interkulturell dialog har satts igång eller planeras, t.ex. på områdena kultur, livslångt lärande, ungdomsfrågor, medborgarskap, kampen mot diskriminering och social utslagning, kampen mot rasism och främlingsfientlighet, asylpolitik och integration av invandrare, audiovisuell politik och forskning. I sina förbindelser med omvärlden är EU engagerat i en rad olika satsningar där man i stor utsträckning arbetar för interkulturell dialog. Ett bra exempel är partnerskapet mellan EU och som omfattar länder där många av EU:s invandrare har sitt ursprung. Partnerskapet omfattar bland annat ett utbytesprogram för ungdomar och två program för interkulturell dialog om kulturarv och audiovisuella media. Den viktigaste insatsen är för dialog mellan kulturer som 2005 inrättades i i . Europaåret är ett ypperligt tillfälle att förstärka de interkulturella aspekterna i samtliga relevanta EU-program och EU-åtgärder och därmed göra så att dessa program och åtgärder blir mer synliga och får mer genomslagskraft . Det kommer att göra de många olika EU-åtgärder som bidrar till den interkulturella dialogen mer sammanhängande och få till stånd större samverkan mellan programmen. Man kan dessutom anpassa åtgärderna genom att ta hänsyn till EU-medborgarnas och övriga människors vardag och ge dem möjlighet att medverka i utformningen av en lämplig form för dialog. Åtgärderna kan alltså bygga på en kritisk massa av konkreta projekt för interkulturell dialog inom en rad olika områden. Alla dessa projekt (och de program som ger stöd till projekten) kommer att kunna dra nytta av den extra uppmärksamhet som Europeiska året för interkulturell dialog ger dem. Förberedelserna bör samordnas med förberedelserna och genomförandet av Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007 så att dessa båda initiativ samverkar och kompletterar varandra i största möjliga utsträckning. Europaåret riktar sig i första hand till EU:s medlemsstater. Kandidatländerna kommer dock att kunna delta i andra initiativ för att främja interkulturell dialog. Dessa initiativ kommer att utformas inom lämpliga ramar för samarbete och dialog, i synnerhet mellan de civila samhällena i EU och kandidatländerna. Den interkulturella dialogen i EU är nära förknippad med EU:s arbete för att främja en internationell dialog mellan olika kulturer och civilisationer. Därför är det också viktigt att Europeiska året för interkulturell dialog ligger i linje med de internationella aspekterna i de initiativ för interkulturell dialog som utformats exempelvis med de EFTA-länder som undertecknat , länderna på västra och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken. Europaåret bör också samordnas med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med länder utanför EU, t.ex. utvecklingsländerna, och som kan dra nytta av målen för den interkulturella dialogen . Samråd med berörda parter och konsekvensanalys Samråd med berörda parter 219 Interkulturell dialog är en övergripande fråga som berör alla delar av samhället. Dialogen kan alltså inte begränsas till ett visst område eller särskilda aktörer. Inte heller finns det något självklart tillvägagångssätt eller något givet forum för den interkulturella dialogen. Alla EU:s medborgare och alla andra som bor i berörs och bör uppmanas att medverka. Eftersom det hållits ett antal samråd i olika relevanta frågor, bl.a. i samband med utformningen av den nya omgången program för utbildning, kultur, ungdom och medborgarskap, har man gjort bedömningen att det inte behövs något särskilt samråd för Europeiska året för interkulturell dialog. Extern experthjälp 229 Någon extern experthjälp har inte behövts. Inga ytterligare åtgärder: Att inte vidta några ytterligare åtgärder utöver de enskilda punktinsatser som redan gjorts på vissa områden skulle medföra att en av EU:s politiska prioriteringar inte får den uppmärksamhet den förtjänar och skulle föranleda alternativkostnader av olika slag. Det skulle göra att de betydande satsningar på att integrera den interkulturella dialogen i ett flertal områden inte skulle nå en kritisk massa eller framstå som en helhet. Det skulle begränsa den interkulturella dialogens räckvidd till de områden där det redan finns program för detta ändamål, och göra det omöjligt att utforska nya områden för dialog eller att ge den en sektorsövergripande karaktär. Vidare skulle det medföra att de åtgärder som vidtagits inte når längre än till den specifika målgrupp som åtgärden riktat sig till (t.ex. utbildningsväsendet, akademiker eller kulturaktörer). Man skulle gå miste om ett förstärkt samarbete samt bätte samordning och samverkan mellan dessa grupper. Det skulle dessutom göra det svårare att få allmänheten och samhället i stort att delta. Lagstiftningsåtgärder: Enligt artikel 151 i fördraget får åtgärderna inte omfatta "någon harmonisering av medlemsstaternas lagar eller andra författningar". Att lagstifta är således inte möjligt. Helhetsperspektiv eller integrering av dialogen i alla politikområden (s.k. mainstreaming): Ett helhetsperspektiv används redan i stor utsträckning på många områden och bör fortsätta att tillämpas. Enbart denna lösning räcker emellertid inte för att nå en kritisk massa och ge frågan tillräcklig uppmärksamhet. Den interkulturella dialogens genomslag skulle begränsas till de områden där det redan finns relevanta program och det skulle inte vara möjligt att utforska nya områden eller sektorsövergripande strategier. Flerårigt program eller handlingsprogram: De erfarenheter som gjorts har visat att det vore för tidigt att välja en sådan metod. I ett första skede måste man prova sig fram. Erfarenheterna av Europaåret kan komma att visa huruvida ett flerårigt program eller ett handlingsprogram vore ändamålsenligt, men det är ännu för tidigt att säga. Därför har man valt att genomföra ett Europaår med tre insatsområden som bygger på synliggörande och kommunikation. Insatsområdena tar sin utgångspunkt i en mångfasetterad kritisk massa av konkreta projekt som genomförs inom ramen för andra EU-program och EU-åtgärder. 231 Kommissionen har gjort en konsekvensanalys i enlighet med kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram. Rapporten finns på engelska på följande webbplats: . Rättsliga aspekter 305 Sammanfattning av den föreslagna åtgärdens mål Följande allmänna mål har ställts upp för Europeiska året för interkulturell dialog: Att främja den interkulturella dialogen som ett instrument som kan göra det möjligt för EU:s medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i att inhämta de kunskaper, de kvalifikationer och det kunnande som krävs för att klara sig i en öppnare men också mer komplex miljö, med de svårigheter det kan innebära, och dra nytta av möjligheterna i ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom som i resten av världen. Att ge EU:s medborgare, och alla andra som är bosatta i , insikt i hur viktigt det är att vara engagerade medborgare och visa öppenhet inför resten av världen och respekt för kulturella skillnader, med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar, dvs. respekt för människans värdighet, frihet, jämlikhet, icke-diskriminering, solidaritet, demokrati, rättsstatsprincipen samt respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Åtgärdens särskilda mål är följande: Att göra samtliga EU-program och EU-åtgärder som bidrar till den interkulturella dialogen synligare och mer sammanhängande. Interkulturell dialog är en viktig beståndsdel i EU:s politik och instrument på olika områden. EU:s initiativ på det här området har gett upphov till en rad olika konkreta projekt som ger en försmak av olika aspekter av den interkulturella dialogen med olika delar av samhället. Initiativen har också gjort det möjligt att engagera det civila samhället i arbetet med att finna olika former av dialog som är anpassade efter medborgarnas liv och vardag. EU:s insatser på det här området måste dock få större genomslagskraft och bli synligare. Den interkulturella dialogen kan bli en del av varje relevant EU-program eller EU-åtgärd när utformningen och handläggningen medger det. Europaåret bör också göra det lättare att kartlägga relevanta EU-åtgärder för projektägare inom interkulturell dialog och att få till stånd större samverkan mellan dessa åtgärder. Europaåret kommer att bidra till att ge EU:s insatser på området större genomslagskraft, och göra dem mer sammanhängande och effektiva. Att lyfta fram olika kulturers bidrag till vårt kulturarv och till vårt levnadssätt. Att ge EU-medborgare och alla andra som bor i , särskilt ungdomar, insikt i hur man genom interkulturell dialog kan visa engagemang och öppenhet inför resten av världen och respekt inför den kulturella mångfalden med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar. Att bidra till innovation och en övergripande strategi som syftar till att lyfta fram den interkulturella dialogen på alla områden, och särskilt bland ungdomar. bör man framför allt främja och utarbeta initiativ som för samman olika befolkningsgrupper och samhällsskikt och som ger den interkulturella dialogen ett mångfasetterat perspektiv. Genom att gynna sådant övergripande samarbete bidrar Europaåret indirekt till ett utbyte av erfarenheter och god praxis mellan de olika samhällsgrupperna när det gäller att främja interkulturell dialog. Europaåret kommer att kretsa kring tre typer av åtgärder, som utgör de operativa målen: Åtgärder på EU-nivå: informations- och om målet för Europeiska året för interkulturell dialog (även på nationell nivå), enkäter och undersökningar på EU-nivå för att utvärdera och kartlägga förberedelser, effektivitet, genomslag och uppföljning av Europeiska året för interkulturell dialog. Stöd till åtgärder på EU-nivå: ett begränsat antal åtgärder med stort symbolvärde för hela EU som syftar till att ge framför allt ungdomar förståelse för Europaårets mål, kan få EU-stöd av totalkostnaden för åtgärden. Samfinansiering av nationella åtgärder med en kraftig EU-dimension: nationella åtgärder som uppfyller kraven kan få EU-stöd av totalkostnaden. EU kan också ge icke-finansiellt stöd till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer, t.ex. skriftligt tillstånd att använda logotypen eller annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog. En förutsättning för sådant stöd är dock att organisationerna kan intyga att initiativen redan inletts eller kommer att inledas och i väsentlig utsträckning förväntas kunna bidra till att målen för Europeiska året för interkulturell dialog uppnås. Initiativ i länder utanför EU som anordnas i samband eller i samarbete med Europaåret men som inte får ekonomiskt stöd av det, kan få icke-finansiellt stöd från EU samt tillstånd att använda logotypen och annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog. Artikel 151 i EG-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är tillämplig, eftersom förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Medlemsstaterna kan av nedanstående skäl inte själva uppnå målen i förslaget i tillräcklig utsträckning: 321 För att lyfta fram den interkulturella dialogen krävs insatser från flera olika håll och på flera nivåer, på områden där nationella och lokala myndigheter har stora befogenheter (t.ex. inom kultur- och utbildningspolitik). EU har en kompletterande funktion eftersom dess insatser får större effekter på EU i sin helhet än i enskilda medlemsstater, som insatserna är fokuserade på den enskilde medborgaren. Om insatserna enbart görs på nationell nivå skulle det kunna medföra att den interkulturella dialogens omfattning begränsas och att inslaget av EU-medborgarskap i dialogen inte får den plats det förtjänar. Av följande skäl kan förslagets mål lättare uppnås med en gemenskapsåtgärd: 324 Den interkulturella dialogen kommer att integreras så ofta som möjligt vid genomförandet av relevanta EU-program. Att integrera den interkulturella dialogen i EU-programmen ger inte bara en kritisk massa av projekt och initiativ med interkulturell dialog runtom i , utan skapar även förutsättningar för allmänhetens medverkan. 325 Tanken med Europaåren är att de skall engagera så många olika slags människor som möjligt för att väcka uppmärksamhet kring en viss fråga. Det omfattande deltagandet kan bidra till att lyfta fram EU:s politiska prioriteringar. 327 Utöver de effekter som följer av att den interkulturella dialogen integreras i EU-programmen kommer Europeiska året för interkulturell dialog att inriktas på satsningar med betydande mervärde för EU. Medlemsstaterna får själva göra satsningar som är anpassade efter de omständigheter som råder på regional och lokal nivå. Proportionalitetsprincipen 331 Om Europaåret grundar sig på den kritiska massan av EU-finansierade projekt kan en satsning som ger Europaåret stort genomslag genomföras med en budget på uppskattningsvis . Den dynamik som Europaåret skapar kommer att frigöra ytterligare medel. Icke-finansiellt stöd kan användas för att öka antalet åtgärder som drar nytta av Europaårets kommunikationsverktyg och därmed göra den interkulturella dialogen mer synlig. Europeiska året för interkulturell dialog medför inga som helst begränsningar av åtgärder på nationell nivå, utan ger endast dessa åtgärder en EU-dimension. Dessutom rör det sig om enkla insatser som inte är orimligt betungande för de förvaltningar som arbetar med att genomföra Europeiska året för interkulturell dialog. De åtgärder som avses här och finansieringen av dem går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen, i enlighet med proportionalitetsprincipen. Val av regleringsform 342 Den interkulturella dialogen är inte föremål för några regleringsåtgärder. och rådets beslut är den bäst lämpade regleringsformen för att genomföra dialogen. Budgetkonsekvenser 401 Den preliminära budgeten för Europeiska året för interkulturell dialog är . 2005/0203 (COD) om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 första strecksatsen, med beaktande av kommissionens förslag , med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande , med beaktande av yttrande , i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget , och av följande skäl: (1) Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet. (2) Den samlade effekten av EU:s olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort bidrar till ett ökat utbyte mellan EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i och resten av världen. (3) Det är viktigt att EU:s medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i kan inhämta de kunskaper, de kvalifikationer och det kunnande som krävs för att klara sig i en öppnare men också mer komplex miljö, med de svårigheter det kan innebära, och dra nytta av möjligheterna i ett mångsidigt och dynamiskt samhälle, såväl inom som i resten av världen. (4) Interkulturell dialog intar en central plats i EU:s uppbyggnad och framstår som det bästa sättet för medborgarna att hantera den komplexa verkligheten i dagens samhälle och skapa större dynamik. (5) Den interkulturella dialogen bidrar således till att flera av EU:s strategiska prioriteringar kan genomföras, bland annat genom att värna om den kulturella mångfalden i och genom att verka för att EU-medborgarna med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar visar engagemang, ta hänsyn till den nya Lissabonstrategin, enligt vilken kunskapsekonomin behöver människor som kan anpassa sig efter förändringar och dra nytta av alla former av innovation för att öka välståndet, stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa och förbättrad sammanhållning med respekt för EU:s gemensamma värdegrund, ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt samarbete med grannländerna, för att på så sätt utvidga området med stabilitet och demokrati utanför EU:s gränser och därmed bana väg för välfärd och trygghet för EU-medborgarna och alla andra som bor i unionen. (6) Den interkulturella dialogen är ett viktigt inslag i EU:s politik och instrument på olika områden, t.ex. inom utbildning, ungdomsfrågor, kultur, medborgarskap och idrott, kampen mot olika former av diskriminering och social utslagning, livslångt lärande, kampen mot rasism och främlingsfientlighet, asylpolitik och integration av invandrare, audiovisuell politik och forskning. Dialogen spelar också en allt större roll i Europeiska unionens yttre förbindelser, särskilt förbindelserna med kandidatländerna, länderna på västra och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken . (7) Det är av största vikt att alla medborgare och hela det europeiska samhället involveras i en satsning på interkulturell dialog, med utgångspunkt i de många olika erfarenheter och initiativ som står till buds inom unionen.