rfr · GT0WRFR8 · 2006-01-01 00:00:00 — Det finns trots allt goda skäl att vara positiv om framtida goda relationer mellan väst och den muslimska världen. I denna rapport har arbetsgruppen beskrivit många av de viktiga kanaler för dialog, lyssnande och påverkan som har etablerats . Barcelonaprocessen syftar till att skapa ett område runt med fred och stabilitet, delat välstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor. Barcelonaprocessen är det enda forum förutom FN där israeler och araber möts på ministernivå. Processen inrymmer betydande möjligheter att utveckla dialogen i olika former. Inom Barcelonaprocessen har institutioner inom vart och ett av de tre kapitlen i Barcelonadeklarationen byggts upp, såsom en NGO-plattform när det gäller det första kapitlet, associeringsavtal med partnerländerna, enighet om reformer på handelsområdet samt Europeiska investeringsbankens investeringsfacilitet för (Facility for , Femip) beträffande det andra kapitlet och för dialog mellan kulturer inom det tredje kapitlet. Det finns även en parlamentarisk församling som arbetar med hela processen (EMPA). Barcelonaprocessen bidrar redan nu till att ge gynnsamma förutsättningar för ekonomisk och demokratisk utveckling bland staterna i södra och östra . Arbetet med att förverkliga processens mål måste dock gå vidare och intensifieras. Detta gäller inte minst arbetet för ett frihandelsområde. Den ekonomiska utvecklingen är som ovan påtalats viktig eftersom bl.a. regionens höga arbetslöshet leder till missnöje och blir en grogrund för extremism. Regionen lider också av att högutbildade och kvalificerade människor lämnar sina samhällen för väst, en s.k. brain drain. Förhoppningsvis kan det planerade frihandelsområdet bidra till ökad tillväxt i regionen och att människor därmed ser en framtid i sina hemländer. En ökad rörlighet för arbetskraft mellan den muslimska världen och väst i båda riktningarna vore också önskvärd. utgör ett problem för medborgare från muslimska länder att resa in i EU. Även mindre satsningar inom Barcelonaprocessen är också av vikt, som t.ex. det planerade virtuella Medelhavsuniversitetet. Satsningar på att översätta litteratur till och från arabiska är också en angelägen insats. Frihandel är är en svensk profilfråga. har sedan Barcelonaprocessen inleddes drivit frågan att även jordbruksprodukter skall inkluderas i det frihandelsområde som skall upprättas. har även varit pådrivande vad gäller ursprungsregler, handeln med tjänster samt approximering av lagstiftning beträffande tekniska regler och standard. Arbetsgruppen menar att de strukturer och det regelverk som har utvecklats inom Barcelonaprocessen i ett mer långsiktigt perspektiv kommer att kunna stödja och underlätta en utveckling mot en hållbar fred i . Särskilt gäller detta möjligheterna att bidra till en normalisering av förbindelserna mellan länderna i regionen. I sammanhanget vill arbetsgruppen betona vikten av att de kanaler för dialog och samarbete som står till buds används 7 REFLEXIONER OCH SLUTSATSER 2005/06:RFR8 I sammanhanget är de handlingsplaner som utarbetas i samråd med partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik ett betydelsefullt instrument. Dessa planer kan också bidra till målet om fria, stabila och demokratiska länder i den muslimska världen, där respekten för mänskliga rättigheter sätts i främsta rummet. När det gäller insatser inom Barcelonaprocessen anser arbetsgruppen att denna rapport kan utgöra ett viktigt underlag. Deltagandet från de nordliga parlamenten i Europa-Medelhavs- partnerskapets speciella parlamentariska församling (EMPA) har varit bristfälligt, särskilt jämfört med partnerländernas deltagande. bör försöka påverka andra EU-länder att i större utsträckning prioritera EMPA:s arbete. Arbetsgruppen anser också att föreliggande rapport bör utgöra ett underlag och tjäna som ett grundläggande synsätt för det svenska arbetet inom EMPA. har som ett litet och alliansfritt land med en lång demokratitradition en komparativ fördel som bör tas till vara i relationen till den muslimska världen. riksdag bör också bidra till demokratidialogen som ett komplement till regeringens politik. Arbetsgruppen har erfarit att och de andra skandinaviska länderna ibland lyfts fram som ett föredöme av demokratiska krafter i den muslimska världen. Partiernas demokratiarbete förtjänar därför att lyftas fram i detta sammanhang. Kontakterna med andra partier är mycket värdefulla för båda parter. Detta gäller inte minst i förhållande till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Förutsättningarna för att utveckla dessa bör säkerställas. Resurserna för stöd till demokratiuppbyggnad genom svenska partianknutna organisationer bör enligt arbetsgruppen utökas. Det är arbetsgruppens fasta övertygelse att vägen mot en fredlig samvaro går genom dialog på alla nivåer. Det är arbetsgruppens förhoppning att åtnjuter förtroende i den muslimska världen och att kan bidra till att skapa ökad förståelse mellan den muslimska världen och väst. kan trots begränsade resurser spela en roll i regionen genom att rikta in stödet mot områden där har komparativa fördelar och där det i regionen finns en nyfikenhet på svenska erfarenheter, kunskaper och idéer. Ett sådant område är den kompetens på konflikthanteringsområdet som finns i . Det är dock väsentligt i sammanhanget att vår relation till den muslimska världen präglas av kunskap om muslimsk kultur och religion. Arbetsgruppen noterar i sammanhanget att Sidas förslag till MENA-strategi saknar referenser till den religiösa dimensionen. Religionen har en central roll i den muslimska världen, och vårt biståndsarbete måste bygga på en medvetenhet om religiösa och kulturella värderingar. Mot denna bakgrund anser arbetsgruppen att strategin som är under utarbetande av regeringen bör tillföras ett resonemang om dessa värderingar samt att den bör innefatta insatser för att främja den religiösa och kulturella dialogen. Broar kan byggas av många aktörer i samhället. Om vi skall lyckas med detta måste rörelser av människor, idéer och tankar mellan våra världar stimuleras. Det kan t.ex. handla om insatser för att öka utbyten mellan forskare och 2005/06:RFR8 7 REFLEXIONER OCH SLUTSATSER Det kan också handla om översättning och spridning av litteratur, satsningar på ungdomar och framtagande av pedagogiskt material för undervisning. Det bör bli lättare för människor från den muslimska världen att resa in i EU för att delta i konferenser, politiska möten och utbyten med det civila samhället. Arbetsgruppen välkomnar i sammanhanget arbete med att skapa ett virtuellt universitetsnätverk. Här är () ett framgångsrikt exempel att hämta erfarenheter från. Ett övergripande mål för dialogen mellan våra kulturer måste vara att göra upp med ömsesidiga nidbilder. Detta arbete kan ta sig konkreta former och t.ex. handla om en interkulturell dialog om innehållet i skolböcker för att tillgodose att de inte förstärker fördomar. Medierna har också ett alldeles särskilt ansvar att se till att en rättvis bild ges av den andre. Den bild av väst som islamister propagerar för i den muslimska världen får inte stå oemotsagd. Genom möten av alla slag, verkliga som virtuella, kan bilden av väst nyanseras. Muslimer kan ges tillfälle att framföra kritik av vår livsstil och möjligheter ges att reda ut missförstånd och fördomar. Bilden av den muslimska världen i väst måste också nyanseras. Alltför stor del av utrymmet i medierna, debatten och politiken ägnas åt krig, kriser och terrorism. Arbetsgruppen vill därför återigen framhäva vikten av en relation mellan vanliga människor i väst och den muslimska världen. Arbetsgruppen har i rapporten utifrån olika perspektiv visat på vikten av dialog mellan väst och den muslimska världen. Det är arbetsgruppens uppfattning att dialogen som metod har en helt avgörande betydelse för att utveckla våra relationer med den muslimska världen. har ett antal institutioner för dialogskapande som bör stärkas. Arbetsgruppen menar också mot bakgrund av vad som anförts i rapporten att den svenska diplomatiska representationen bör stärkas i den muslimska världen. Den MENA-strategi som är under beredning i kan komma att spela en viktig roll för utvecklingssamarbetet med regionen. Ar- betsgruppen menar dock att föreliggande betänkande dessutom tydligt visar behovet av ett komplement i form av en svensk samlad strategi för alla politikområden gentemot den aktuella regionen som sträcker sig längre än MENA-strategin. Denna strategi bör beakta det som framförts i denna rapport, inte minst behovet av sammanhållna insatser för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i regionen. I avsnitt 77.6 anvisas de förhållningssätt som enligt arbetsgruppens uppfattning bör prägla politik i relationerna till den muslimska världen i EU:s grannskapsområde. Arbetsgruppen anser att det anförda bör utgöra det grundläggande synsättet för svensk utrikespolitik i tillämpliga avseenden. 7 REFLEXIONER OCH SLUTSATSER 2005/06:RFR8 Konflikten mellan israeler och palestinier berör arbetsgruppen djupt. rapporteras om det lidande konflikten orsakar enskilda människor på båda sidor. Om människor skall kunna leva i fred och med förtroende för varandra måste våldet upphöra. försvårar en utveckling av relationerna mellan väst och den muslimska världen. Konflikten skärper motsättningarna mellan och väst å ena sidan och den muslimska världen å andra sidan. Ökad förståelse och dialog försvåras av de spänningar som uppstår som ett resultat av konflikten. En fred mellan israeler och palestinier skulle innebära ett annat samarbetsklimat i hela regionen. En lösning kan därmed få en avgörande betydelse för en lång rad andra problem och konflikter i närområdet, såväl som inom övrig internationell politik. En fredlig, hållbar och rättvis lösning av den israeliskpalestinska konflikten skulle underlätta utvecklingen i riktning mot demokrati, stabilitet och ekonomiskt välstånd i hela Mellanösternregionen. För att uppnå det måste våldet såväl som ockupationen upphöra. Direkta förhandlingar mellan parterna och insatser från ett samlat världssamfund är nödvändiga förutsättningar för att nå en lösning på konflikten. Så länge konflikten inte löses kommer den att hämma en positiv utveckling av vår relation till regionen och utgöra en grogrund för terrorism. För att en demokratisering av regionen skall vara möjlig behövs stabilitet och säkerhet. Auktoritära regimer i använder också som ursäkt för att inte genomföra de reformer som är nödvändiga för demokrati och för att tillgodose de mänskliga rättigheterna. En lösning av konflikten skulle beröva regimerna denna möjlighet. Situationen i skapar problem för vår relation till landet och hela den muslimska världen. Såsom konflikten har utvecklat sig försvårar den en utveckling av relationerna mellan den muslimska världen och väst. Arbetsgruppen har noterat att en vanlig tolkning i den muslimska världen av händelserna i är att västvärlden vill dominera den muslimska världen, ta kontroll över dess tillgångar och att väst ser islam som sin fiende. Relationerna försvåras också av de praktiska omständigheter som följer av konflikten. Möjligheterna till dialog och utveckling av relationerna begränsas av den svåra säkerhetssituationen och det allmänt sett svåra läget i landet. Den fortsatta utvecklingen i är därför viktig för vår relation till den muslimska världen. Exemplet illustrerar svårigheterna med att utifrån införa demokrati. Dock noterar arbetsgruppen att om nu kan utvecklas till ett demokratiskt land kan det komma att utgöra ett positivt exempel för andra muslimska länder och befolkningar på att demokrati är möjlig, även om dess förutsättningar från början är mycket svåra. Om försöken att skapa en irakisk demokratisk stat däremot misslyckas, eller om i värsta fall kastas in i ett söndrande inbördeskrig, kan det påverka stabiliteten och säkerheten i hela regionen och därmed i förlängningen den demokratiska utvecklingen i hela regionen. En sådan utveckling skulle försvåra en konstruktiv relation mellan 2005/06:RFR8 7 REFLEXIONER OCH SLUTSATSER EU och den muslimska världen. Arbetsgruppen hyser förhoppningen att staten skall kunna hålla ihop. vore ett sönderfall mycket riskabelt och skulle kunna komma att ytterligare försvåra läget i landet. Ett sönderfallande som i värsta fall skulle störtas in i ett inbördeskrig skulle vara en tragedi, med följder för vår relation till den muslimska världen. En sådan utveckling i skulle sannolikt stärka de extrema krafter i den muslimska världen som menar att demokrati som styrelseskick leder till kaos. De exilirakier som varit bosatta i och den övriga västvärlden kan spela en viktig roll som brobyggare mellan väst och den muslimska världen. Dessa kan genom sina kunskaper om västliga samhällen bidra till ökad förståelse för våra värderingsmässiga utgångspunkter, som vi kan få ökad kunskap om förhållanden i den muslimska världen. Exilirakiers erfarenheter av arbete inom det civila samhället och demokratiska institutioner i väst kan också vara användbara i den demokratiseringsprocess nu befinner sig i. Arbetsgruppen menar avslutningsvis att också utvecklingen i är viktig för vår relation till den muslimska världen. Ett stabilt och demokratiskt är en mycket god förutsättning för en utveckling av våra relationer till landet och till den övriga muslimska världen i EU:s grannskapsområde. har i modern tid präglats av konflikter mellan de dominerande folkgrupperna. Denna konflikt har till del bidragit till känslor av fiendskap mellan kristna och muslimer. Den instabilitet som tidigare präglat landet har försvårat dialog och utbyten mellan våra samhällen. Våra relationer till får nu genom freden och stegen mot demokrati i en chans att utvecklas. 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld 2004/05:RFR2 NÄRINGSUTSKOTTET Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk 2004/05:RFR4 SKATTEARBETSUTSKOTTET offentliga seminarium om skattekonkurrensen 2005/06:RFR1 JUSTITIEUTSKOTTET Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd 2005/06:RFR2 JUSTITIEUTSKOTTET Särskild företrädare för barn Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn 2005/06:RFR3 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET Förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion en uppföljning Regeringsmakt och kontrollmakt. Offentligt seminarium anordnat av 2005/06:RFR5 KULTURUTSKOTTET Statsbidrag till teater och dans En uppföljning av pris- och löneomräkningens konsekvenser 2005/06:RFR6 UTRIKESUTSKOTTET uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet 2005/06:RFR7 TRAFIKUTSKOTTET Sjöfartsskydd En uppföljning av genomförandet av systemet för skydd mot grova våldsbrott gentemot sjöfarten