rfr · GT0WRFR3 · 2006-01-01 00:00:00 — 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER menar att det är viktigt att särskilja olika typer av företag eftersom tillgängliga resurser och kompetensnivåer kan skilja avsevärt: Ett företag med fem anställda har en annan organisation och andra behov än ett företag med 50 anställda, trots att båda kan kategoriseras som små företag. Småskalig livsmedelsproduktion genererar tillväxt Sysselsättningen inom jordbruket har minskat. En stor del av värdet av slutprodukten kommer numera från förädling av råvaran. I diskussioner rörande landsbygdens utveckling har därmed fokus kommit att flyttas alltmer från primärproduktionen till förädlingsledet.28 kommuner och landsting (SKL) menar i ett remissyttrande att de areella näringarna är en viktig bas för landsbygden även men att även andra aktörer har stor betydelse för utvecklingen. Bland annat pekar förbunden på att landsbygdsbefolkningens inkomstmöjligheter måste öka för att den framtida strukturomvandlingen skall kunna hanteras och ge människor möjlighet att bo på landsbygden. Ett viktigt led i detta arbete är enligt SKL att öka förädlingsgraden på landsbygdens produkter. Från Småkom, ett nationellt nätverk för små kommuner, framförs att de småskaliga livsmedelsföretagen har stor betydelse för landsbygdens utveckling och tillväxten i flertalet regioner. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har flera aktörer framfört att den småskaliga livsmedelsproduktionen genererar tillväxt och skapar arbetstillfällen på landsbygden. Som framgår av bilaga 1 finns ett stort antal småskaliga livsmedelsföretag i . I uppföljningen har det inte gått att få fram uppgifter över hur många personer som är sysselsatta inom den småskaliga livsmedelsproduktionen, med undantag för vissa delbranscher. Livstek har uppskattat att ca 17 000 personer arbetar i livsmedelsföretag med mindre än 50 anställda. De företag som har ingått i uppföljningen har uttryckt att de ser den småskaliga livsmedelsproduktionen som viktig för landsbygden. Som exempel kan nämnas ett gårdsmejeri som pekar på att arbetstillfällen skapas på landsbygden där bostäder, skolor och kommunikationer redan finns. I t.ex. ses småskalig livsmedelsproduktion som en viktig näring på landsbygden, och det pekas på att livsmedelsförädlingen ger människor på landsbygden ökat självförtroende. Statusen på livsmedelsproduktionen har höjts och blivit en viktig del i att landsbygden överlever. har en lång livsmedelstradition och det finns många nya idéer kring livsmedelsförädling i länet. I fjällområdet uppges förädlingen av renkött vara en viktig näring.29 I uppger tjänstemän vid att varje initiativ som ger sysselsättning i kommunen har betydelse och att den regionala utvecklingen gynnas av företagande, och från uppges att den småskaliga livsmedelsförädlingen har en stor betydelse när det gäller att ge arbetstillfällen. 28Livsmedelsekonomiska institutet, 2004. 29E-brev från Gårdsmejerier. Intervju , och Mer Värd Mat. 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER Det finns dock även aktörer som menar att utrymmet för småskalig livsmedelsproduktion i endast är marginellt. Svenska konsumenter är vana att handla i en butik, och företrädare för Kött och Charkföretagen (KCF) menar att konsumenterna inte är villiga att betala vad köttet från gårdsslakterier kostar. Bland annat tjänstemän vid och företag i pekar på att det inte finns någon småskalig tradition i . Från i län har framförts att den samlade sysselsättningen i de småskaliga livsmedelsföretagen är av liten betydelse.30 Jordbruksministern har framfört att den småskaliga livsmedelsförädlingen har en utvecklingspotential och att den främjar sysselsättning och service i glesbygd och på landsbygden och även livskraft i regionerna.31 I den av presenterade rapporten om småskalig livsmedelsförädling görs bedömningen att både de små och de större företagen är viktiga för landsbygdens utveckling. Där framförs bl.a. att den småskaliga livsmedelsförädlingen kan bidra till ett ökat företagande och att den har haft en viktig roll för att bibehålla sysselsättningen på landsbygden. Även i Ipsos- Eurekas studie lyfts fram att lokal och regional mat skapar arbetstillfällen i närområdet. I Ipsos-Eurekas undersökning på uppdrag av () konstateras att för en del små producenter är det ett livsstilsval att syssla med småskalig livsmedelsproduktion. Många är självlärda, och verksamheten är ett komplement till annan verksamhet. Ambitionen är ofta hög när det gäller att utveckla den egna produkten, men intresset för att öka verksamheten är mindre. De mellanstora och stora producenterna av regionala livsmedel är ofta familjedrivna företag eller företag med anställda. När det gäller företagens egen syn är bilden blandad. Från Li och KCF uppges i uppföljningen att livsmedelsnäringen har haft det svårt på hemmamarknaden, där handeln är koncentrerad till ett fåtal aktörer som upplevs ha stor makt. Problemen gäller för både stora och små företag. När det gäller slakterierna finns enligt KCF en överkapacitet för både slakt och styckning. Organisationerna uppger även att det är dålig lönsamhet i t.ex. bageribranschen. Från i län framförs att många företag uppger att de har svårt att komma upp i en volym och en omsättning som ger underlag för en lönsam verksamhet. I en enkätundersökning utförd av SLU i samarbete med Nordlandsforskning i framkom att de småskaliga producenterna överlag har en positiv syn på företagets framtidsmöjligheter. Man har ambitioner att öka både försäljning och produktionsvolym samt att utveckla nya produkter. De producenter som svarade på enkäten uppgav att de kontinuerligt arbetade med att utveckla sina produkter och strävade efter att anpassa produkterna enligt kun- 30Intervju , företag i , Li och KCF samt e-brev från i län. 31Svar på interpellation 2003/04:415. 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER I och utredning framkom att av de företag som besvarade enkäten hade planer på att förändra verksamheten: planerade att öka antalet sysselsatta, att öka mängden produkter, att öka mängden producerad kvantitet och att öka antalet marknadskanaler. har beslutat att målet för livsmedelspolitiken bl.a. är att livsmedelsproduktionen skall vara ekologiskt hållbar. Vidare har beslutat om 15 nationella miljökvalitetsmål som i huvudsak skall vara uppnådda . Frågan om livsmedel produceras på ett hållbart sätt får allt större uppmärksamhet. I denna uppföljning har flera aktörer pekat på att den småskaliga och lokala livsmedelsproduktionen bidrar till en hållbar utveckling bl.a. genom att minska på de miljömässigt höga transportkostnaderna. Råvarorna är ofta lokala och de färdiga produkterna säljs ofta i närområdet. En undersökning visar att råvarorna till företaget i de flesta fall kommer från den egna kommunen eller grannkommunen ().32 SLU:s enkätundersökning visar att för avsättning av produkterna vänder sig företagen i första hand till närområdet () och regionen (). Från har det framförts att eftersom den småskaliga livsmedelsproduktionen har så liten omfattning har den troligen endast en marginell betydelse för miljön med avseende på transporter. Flera företag har vidare betonat att många småskaliga producenter är anslutna till Krav eller på annat sätt är inriktade på en miljövänlig hantering. Samtliga företag som intervjuats i denna uppföljning har en sådan inriktning. Enligt uppgift från Krav är ca 300 småskaliga förädlingsföretag med mindre än 50 anställda anslutna. Enligt Krav är en större merpart av de anslutna företagen småskaliga. Ett stort antal förädlingsföretag har mindre än fem anställda. Från Krav har i uppföljningen framförts att en förutsättning för att få en hållbar livsmedelsproduktion är att kommunikationen mellan konsumenter och producenter fungerar. Här spelar den småskaliga livsmedelsproduktionen en viktig roll: Det är lättare att efterfråga och ta till sig information om mat som är producerad av mindre, lätt identifierbara företag än information från stora, diffusa företag som är verksamma på en global marknad. I det småskaliga finns en betydligt bättre förutsättning för en konkret dialog mellan konsumenter som efterfrågar en hållbar utveckling och producenter. För konsumenten kan det också kännas trovärdigare att tala direkt med bonden/bagaren/sylttillverkaren än att tala med ett callcenter som hör till en koncern.33 32von , 2001. 33E-brev från Krav. 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER Enligt uppgift från Småkom sker produktionen av lokala livsmedel i t.ex. och i regel enligt kraven i Krav, utan att all produktion för den skull formellt sköts enligt Kravs regler. Från i län uppges att många av de mindre företagen är måna om att använda råvaror som de antingen tagit fram själva eller som de köper av lokala och/eller ekologiska uppfödare eller odlare. Många av de småskaliga producenterna har enligt en grundsyn och ideologi där det är viktigt att vara naturlig och miljömedveten. Från framförs även att ett ökat företagande på landsbygden kan minska arbetspendlingen in till städerna, vilket är positivt från miljösynpunkt. En annan aspekt som uppmärksammats är småskalighetens betydelse för djurskyddet. Ett av de företag i som har ingått i uppföljningen uttrycker det på följande sätt: Vårt måtto är att se till att grisarna lever ekologiskt och utan antibiotika och genmanipulerad mat samt har en bra livsmiljö. De lever utomhus i en stressfri miljö. Slakteriet har vi på gården bara för att grisen skall slippa en stressande transport. När man slaktar en stressad gris blir inte köttet bra. Från Småkom har i uppföljningen framförts att djurskyddet förstärks i och med att små företag måste vara noga med kvaliteten på de djur som sedan används i livsmedelsförädlingen. Enligt Småkom är regionala konsumenter, men även andra köpstarka grupper i storstäderna, beredda att betala mer för produkterna om de har en hög kvalitet. De har även en möjlighet att se hur de enskilda producenterna sköter djurhållning och kvalitet. Även från i framförs att många småskaliga producenter vill ha kött från djur som de själva fött upp eller som de vet har haft ett bra liv och fått en värdig avlivning. Många vill inte skicka sina djur på långa transporter till storskaliga slakterier utan vill slakta djuren i eget slakteri eller hos en lokal slaktare. Tidigare undersökningar visar att konsumenternas inställning till lokalt och regionalt producerade livsmedel är positiv. I Ipsos-Eurekas studie på uppdrag av SLU 2004 lyfts fram att lokal och regional mat upplevs som mer miljö- och djurvänlig och att den bidrar till en levande landsbygd. Framför allt att man vid köttproduktion behandlar djur väl och undviker långa transporter lyftes fram av många konsumenter i undersökningen. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har flera aktörer pekat på att den småskaliga livsmedelsproduktionen har väckt till liv ett hantverk som nästan hade dött ut, som exempelvis osttillverkningen i , och att detta hantverk är en viktig del av kulturarvet. Flera aktörer pekar också på betydelsen för det öppna landskapet och en levande landsbygd. Genom den satsning på småskalig livsmedelsförädling som gjorts i t.ex. uppger flera aktörer att odlingslandskapet har 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER kunnat hållas öppet. Ett av de uppländska företag som har ingått i uppföljningen uttrycker målet för verksamheten på följande sätt: Våra visioner är att kunna leva kvar på landsbygden och hålla markerna öppna för efterkommande generationer. I uppföljningen har Småkom framfört att landsbygden blir mer attraktiv för permanent boende, men även fritidsboende, tack vare öppna landskap. En annan fråga som har fått stor uppmärksamhet är sambandet mellan livsmedel och hälsa. och har i en rapport tagit fram underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. I rapporten sägs bl.a. att livsmedelsbranschen genom sitt utbud av livsmedel, prissättning och marknadsföring utgör både en del av problemet och en del av lösningen för bättre matvanor. Kvaliteten på den småskaligt och hantverksmässigt producerade maten lyfts fram av flera aktörer under uppföljningen. Företrädare för Småkom har framfört att lokalt producerade produkter som regel har högre kvalitet och är färskare än livsmedel som kanske tar ett varv runt klotet innan de förädlas och konsumeras. Vidare framförs att lokala livsmedel inte behöver behandlas för att få en lång hållbarhet med konstlade metoder (kemikalier etc.). Även bl.a. och projektet mat har lyft fram sambanden mellan livsmedel och hälsa. I det regionala tillväxtprogrammet för län ingår en satsning på livsmedel med hälsoeffekter och där finns enligt mycket att utveckla för småskaliga livsmedelsföretag. Från Krav har framförts att små livsmedelsföretag är aktiva på en regional marknad, vilket gör det lättare för konsumenterna att reflektera över maten de äter, se sambandet mellan odlingslandskapet, den biologiska mångfalden, betande djur och det som finns på tallriken. Denna känsla av sammanhang kan enligt Krav bidra till en bättre folkhälsa. Från Eldrimner hävdas att de hantverksmässigt tillverkade livsmedlen är hälsosamma. Kopplingen mellan hantverksmässigt producerade livsmedel och hälsa kommer att stå i fokus på en mässa som anordnas av Eldrimner . Bland annat behandlas den hantverksmässigt och ickeprocessade maten ur hälsoperspektiv och skillnaden gentemot industritillverkad mat, gamla sädesslag och deras inverkan på hälsan, traditionella konserveringsprocessers betydelse för hälsosam mat, forskning kring allergier och mjölkprodukter samt alternativa sötningsmedel inom bärförädling. Ett av de intervjuade företagen i har i uppföljningen betonat den småskaliga livsmedelsproduktionens potential när det gäller integrationsaspekten. Företaget menar att det finns en outnyttjad resurs i form av stor kunskap och kompetens kring livsmedelsförädling bland många invandrare, vilken skulle kunna tas till vara på ett bättre sätt och leda till nya utveck- 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER lingsmöjligheter på lång sikt. Företaget menar att man kan lära sig nya sätt att arbeta samt samverka i slakt och styckning och produktutveckling. Efterfrågan på småskaligt producerade livsmedel har beslutat att komplettera det livsmedelspolitiska målet med att produktionen skall spegla konsumenternas efterfrågan. I uppföljningen har efterfrågan från konsumenterna uppmärksammats på olika sätt. Olika aktörer pekar på att den småskaliga livsmedelsproduktionen kommer konsumenterna till nytta genom att ge konsumenterna en mångfald produkter. Det har bl.a. framförts att småskalig förädling kan ses som en nischverksamhet som uppstår för att möta en diversifierad efterfrågan från konsumenterna. Bland annat KCF menar att gårdsslakterierna fyller en sådan nischfunktion. Bland de intervjuade företagen finns både sådana som betonar den småskaligt producerade matens exklusivitet och sådana som betonar att det är viktigt att livsmedlen finns att köpa på vanligt sätt i den lokala butiken. I intervjuer har den småskaligt producerade matens lokala förankring förts fram av olika aktörer, särskilt i . Från flera håll pekas på att konsumenterna uppskattar mat med tydligt ursprung. I uppföljningen pekar t.ex. ett gårdsmejeri på att intresset för lokal mat ökar och att möjligheten till enkel spårbarhet för konsumenten blir större med småskalig livsmedelsproduktion. I en rapport från pekas på att det mer allmänt finns ett ökande intresse hos konsumenterna för mat med mervärden av olika slag.34 Från i län menar man att de småskaliga producenterna på landsbygden måste hitta den marknad och de konsumenter som är beredda att betala ett högre pris som man kan ta för en vara med mervärden. Det är enligt svårt att i småskalig verksamhet komma ned till de styckkostnader som storskaliga producenter kan. Som mervärde nämner bl.a. miljöaspekterna och att livsmedlet kan ingå i en helhetsupplevelse med bl.a. gårdsbutik, besökspaket, evenemang, boende och mat. En undersökning från Ipsos-Eureka 2004 visar att det finns ett matintresse och att konsumenterna värderar mat som är producerad i . Att maten är lokalt eller regionalt producerad är däremot inte något av de främsta kriterierna. Av de 2 250 konsumenter som ingick i undersökningen svarade att det är viktigt eller mycket viktigt att livsmedlen är närproducerade och att det är viktigt eller mycket viktigt att de kommer från en mindre producent. Allra viktigast är att livsmedlet smakar bra (), är färskt () och av hög kvalitet (). I undersökningen framkommer dock att det finns en skillnad mellan storstad och landsbygd. I studien framkom att konsumenterna i en storstadsregion () lägger mindre vikt vid det lokala än konsumenterna i en mindre kommun med en levande jordbruksbygd 34 , 2004. Intervju Li och KCF. E-brev från Gårdsmejerister. 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER och närhet till livsmedelsproduktion (). I svarar att de köper regional mat , medan motsvarande andel är på . uppfattas den regionala maten som dyr och svår att få tag i. I undersökningen framkommer att av konsumenterna vill köpa de regionalt producerade livsmedlen i livsmedelsbutiken. vill köpa livsmedlen på torget, i specialbutiker, saluhallar eller direkt hos producenten. Dessutom betonar konsumenterna vikten av en tydlig avsändare för det regionalt producerade livsmedlet. Det är framför allt regionalt producerat kött och chark och grönsaker som konsumenterna vill köpa framöver.35 Det har genomförts flera undersökningar om vilka prioriteringar som konsumenterna gör när de väljer livsmedel, t.ex. kring prisets betydelse. I uppföljningen har flera aktörer framfört att konsumenterna verkar vara beredda att betala mer för att få lokalt, småskaligt tillverkade livsmedel av hög kvalitet, men att det finns gränser för konsumenternas betalningsvilja. Från t.ex. KCF menar man att konsumenterna inte är villiga att betala vad köttet från de allra minsta slakterierna kostar.36 pekar i sin rapport dessutom på att konsumenternas beteende inte alltid är konsistent: säger konsumenter som tillfrågas att etik och moral spelar roll för valet av livsmedel och att priset inte är av avgörande betydelse, men detta motsägs av vad de sedan faktiskt köper, visar undersökningar. finns också undersökningar som visar att god information ger konsumenterna möjlighet till medvetna val. Från i län framförs att konsumenterna i ger dubbla budskap: Dels vill de ha billiga varor, dels vill de ha svenska, naturliga och sunda produkter. Är det kött och mjölk, vill man att det ska komma från djur som haft det bra och levt ett naturligt liv. Ändå väljer de flesta konsumenter en billig vara framför en dyr. Från LRF betonas att det finns en tydlig efterfrågan från konsumenterna och att det är viktigt med kunniga konsumenter. LRF pekar på att kundundersökningar visar att konsumenter vill köpa livsmedel i butik. Projektet i har visat att man kan nå konsumenter via butiker. Hushållningssällskapen har uppmärksammat att det finns intresse från t.ex. restauranger för att använda lokala livsmedel, men att det förutsätter att tillräckliga mängder produceras. Även utredning uppmärksammade olika exempel på storhushåll och hotell som börjat servera lokala menyer för att stimulera ökad efterfrågan på lokalt producerade livsmedel. Småskaligt producerade livsmedel når konsumenterna på olika sätt, både genom dagligvaruhandeln och på annat sätt, t.ex. torghandel och gårdsförsäljning. I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har ett flertal aktörer pekat 35Ipsos-Eureka, 2004. 36Intervju företag i , , Eldrimner, Li och KCF. 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER på handelns intresse för småskaligt producerade livsmedel. Som exempel kan nämnas att lokalt producerade livsmedel ofta finns i butikerna i och att detta även används i marknadsföringen. pekar många aktörer på att småskaliga livsmedel tillhandahålls på annat sätt än genom butiker. Ett exempel på detta är Bondens egen marknad. Lantbrukaren skall själv ha odlat, fött upp eller förädlat det som säljs på marknaden. Allt det som produceras skall ligga inom 25 mils radie från marknaden och räknas därmed som närproducerat. finns Bondens egen marknad enligt uppgift på 14 platser i landet. deltog knappt 300 företag och i genomsnitt omsatte varje företag per dag. Intresset från konsumenterna uppges vara stort, vilket har bidragit till att flera Bondens egen butik som har öppet året runt har öppnats eller planeras. I och finns Bondens egen butik, och i bl.a. och finns sådana planer. Ett annat exempel är egen som är en webbbaserad mötesplats, där småskaliga producenter möter inköpare, och i förlängningen konsumenter direkt på Internet. Ipsos-Eurekas undersökning visar att av butikerna alltid eller erbjuder lokalt eller regionalt producerat bröd, chark och av butikerna har lokal eller regional potatis. Drygt hälften av butikerna upplevde att kunderna ofta eller ibland efterfrågar lokalt producerade livsmedel (i första hand grönsaker och charkprodukter). av handlarna ansåg att det var lönsamt att sälja lokal och regional mat. Butikerna ser mervärden i att erbjuda lokal och regional mat i sitt sortiment och menar också att det är lönsamt att sälja sådana livsmedel. Enligt undersökningen ställer handeln dock vissa minimikrav på kvalitet, hygien och logistik som producenterna måste leva upp till för att släppas in i sortimenten. I undersökningen framkom att det finns en öppenhet för att lyfta fram de småskaligt producerade livsmedlen genom demonstrationer och skyltning. De flesta butikerna uppfattar att de har möjlighet att påverka utbudet i den egna butiken, även om sortimenten är styrda centralt av kedjorna. I undersökningen framkom att det är viktigt att produkterna når upp till en viss volym för att vara aktuella för sortimentet. 4.4 Småskalig livsmedelsproduktions betydelse för andra näringar Under miljö- och jordbruksutskottets uppföljning har flera aktörer pekat på att den småskaliga livsmedelsproduktionen kan vara ett komplement till och en förutsättning för utövandet av andra näringar. har i en rapport pekat på att en ökad förädling i den areella produktionen parallellt med en ökad diversifiering till andra näringsverksamheter kan medverka till en bredare ekonomisk bas för jordbruksföretagen med betydelse för 4 DEN SMÅSKALIGA LIVSMEDELSPRODUKTIONENS MÖJLIGHETER landsbygdens samlade utveckling. Bland annat och har i sin rapport pekat på att för en del producenter finns få alternativ till utkomst om man vill fortsätta att verka på landsbygden. Ge- nom att själv förädla sina produkter kan man fortsätta att t.ex. hålla djur på sin gård. I den enkätundersökning som gjordes inför och framkom att det var få företag som kombinerade flera näringar, t.ex. livsmedelsförädling och turism, men bör det beaktas att svarsfrekvensen i undersökningen var låg. statistik visar att antalet jordbruksföretag med annan inkomstbringande verksamhet har ökat i alla län. När det gäller förädling och försäljning av gårdsprodukter ökade antalet från 621 företag till 904 företag . En SCB- undersökning pekar på en mer utbredd förekomst av kompletterande verksamhet för jordbruksföretagen (2 501 företag med direktförsäljning av gårdsprodukter). menar att också LRF:s statistik visar att den kompletterande verksamheten för jordbruksföretagen har ökat.37 LRF har i uppföljningen framfört att man ser en tydlig koppling mellan den småskaliga livsmedelsförädlingen och jordbruket. En undersökning från LRF (där 60 000 av 90 000 lantbruksmedlemmar i svarade) visar att drygt 2 100 medlemmar bedriver verksamhet inom området regional mat och 2 400 medlemmar ser utvecklingsmöjligheter inom området. Merparten av dessa är enmansföretag med låg omsättning. Från flera företag som ingått i denna uppföljning pekas på att småskalig livsmedelsförädling ger möjlighet till fortsatt jordbruk i glesbygden.