rfr · GT0WRFR4 · 2006-01-01 00:00:00 — någon roll i vad som händer med de här ärendena eller på vilket sätt de hanteras vidare, eller är det en rent självständig institution som är kopplad till hela parlamentet? Justitieombudsman : Det är klart att det finns utrymme för förbättringar när det gäller presentationen av ämbetsberättelsen det tror jag REGERINGSMAKT OCH KONTROLLMAKT 2005/06:RFR4 alldeles säkert och jag tror också att det förekommer diskussioner inom KU på den punkten, om jag har förstått saken rätt. Jag vet också att åtminstone den ombudsman som var näst före mig så att säga på min avdelning besökte socialförsäkringsutskottet för att redovisa situationen inom socialförsäkringsområdet. Det tror jag väldigt konkret kanske att ledamöterna har större glädje av egentligen. Då blir det ju en regelrätt konfrontation mellan regelsystem och verklighet. Verkligheten består ju både av människor som drabbas positivt eller negativt av regelsystemen och inte minst av resurstillgången. Det är ju mängder med frågor som dyker upp när man börjar fundera på hur regelsystemet fungerar i praktiken och som blir, tror jag, väldigt svåra att avhandla i så här stora forum. Man kan behöva diskutera sådana fall i mindre kretsar. Men utrymme för förbättringar finns det med all säkerhet, och jag kan nog utfästa att ombudsmännen hjälper till. (): Utskottet och ombudsmännen ska ju strax träffas, så då har vi tillfälle att utbyta tankar kring den frågan ytterligare. Professor : Det är riktigt när det gäller arbetsordning: Den ändras vid en vanlig majoritetsomröstning i . Det är så att det har varit tradition att ändringar förbereds så att det sker ett arbete främst i regi av presidentskapet, som förbereder ändringar, och i alla fall tidigare var det vanligt att man sökte konsensus, även om det är majoritetsomröstning det egentligen rör sig om när det kommer till kritan. Fortsatt kan man väl säga att det är en process som är präglad av konsensus, även om det rent juridiskt och formellt sett är majoritetsomröstning det är fråga om. Vice ordföranden: Jag tror inte att talade om vår riksdagsordning utan om regeringsformen, grundlagen. Vad du svarar på helt korrekt är motsvarighet till vår riksdagsordning. Frågan är egentligen: Hur ändrar man grundlagen i ? : Grundlagen ändras på så vis att man först lägger fram ett förslag under första, andra eller tredje året i en stortingsperiod. Sedan är förslaget vilande över ett val. Efter valet vidtas eventuell ändring med två tredjedels majoritet. När förslaget läggs fram är det inte någon votering. Men varje enskild ledamot har anledning att få veta förslaget. När samlas efter ett val vidtas alltså eventuell ändring med två tredjedels majoritet. till hela perioden och fram till är det ca 200 ändringar som har genomförts. Ingen av ändringarna kan sägas ha varit väldigt dramatisk. De mest dramatiska ändringarna har skett utan grundlagsändring. Till exempel skedde införandet av parlamentarismen utan att den parlamentariska princi- 2005/06:RFR4 REGERINGSMAKT OCH KONTROLLMAKT pen blev inskriven i grundlagen. Fortsatt är parlamentarismen inte en del av den skrivna grundlagen. Men som en möjlig bieffekt av den reform i riksrätten som jag nämnde tas en bestämmelse in i grundlagen som är knuten till parlamentarismen detta med förslag om misstroendevotum. Till en del är detta i och för sig inte så olikt den gamla svenska grundlagen där parlamentarismen inte skrevs in förrän . När det gäller granskningskommissioner får granskarna ett mandat att förhålla sig till och leverera ett betänkande. Sedan ligger det helt hos att bestämma hur detta ska behandlas. Det vanliga är att det hamnar i kontroll- och konstitutionskommittén för närmare behandling. Kommittén kommer med en ståndpunkt som sedan behandlas i plenum. Det finns en del exempel på rekommendationer i granskningskommissioner som inte följts upp i . Till exempel var det en granskning knuten till Gardemoenutbyggnaden, flygplatsen utanför . I diskuterades om man inte skulle ta ställning till ett framläggande av misstroendevotum mot ett av de statsråd som var involverade, en kommunikationsminister. Det var väl ganska tydligt utifrån diskussionen i granskningsbetänkandet att man menade att ett misstroendevotum här var på sin plats. Men kontroll- och konstitutionskommittén följde inte upp detta med ett förslag om misstroendevotum. Det var en helt självständig behandling av detta i . Vice ordföranden: för det! Med detta har vi väl nått slutpunkten för det här, tycker jag, intressanta seminariet om regeringsmakt och kontrollmakt. Jag ska inte försöka mig på någon som helst konklusion kring detta. Syftet med det här seminariet är att utbyta tankar mellan olika delar av kontrollmakten och också se hur vi kan förändra och förbättra. Kanske lider både KU och JO lite grann av att det ibland är större uppmärksamhet kring anmälningarna än kring resultatet av den granskning som anmälningarna föranleder. Det är väl också på det sättet att en hel del av de här granskningsaktiviteterna mindre präglas av att ställa någon vid skampålen och mer av att se till att missförhållanden kan rättas till eller att man kan förebygga dåliga eller felaktiga beslut och se till att medborgaren sätts i centrum för samhällsapparaten och får sin rätt tillgodosedd på ett bra, klokt och förståndigt sätt. Syftet med hela den här kontrollapparaten är just att sätta medborgaren i centrum. Jag vill tacka mina inledare, om jag får uttrycka mig på det sättet, och de inledare som agerade men också alla andra som har deltagit i det här seminariet, som härmed är avslutat. marker (m) Kontroll och revision i Frågor och diskussion, avslutning Moderator: vice ordförande 2005/06:RFR4 PROGRAM Han har tidigare tjänstgjort bl.a. som rättschef i . är fil.dr och verksam som forskare vid statsvetenskapliga institutionen, . Han disputerade på en avhandling om den svenska högerns anpassning till demokratin efter . har han bl.a. forskat kring frågor om krishantering ur ett konstitutionellt perspektiv. är fil.dr och docent i statskunskap. Han var kanslichef i åren 19922000. Hon var kanslichef i justitieutskott . Hon arbetade tidigare i , som avdelningschef. Professor är verksam vid statsvetenskapliga institutionen vid och har bl.a. skrivit ett flertal böcker om demokratifrågor. 2005/06:RFR4 PROGRAM 2004/05:RFR1 TRAFIKUTSKOTTET Transportforskning i en föränderlig värld 2004/05:RFR2 NÄRINGSUTSKOTTET Statens insatser för att stödja forskning och utveckling i små företag. 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk 2004/05:RFR4 SKATTEUTSKOTTET offentliga seminarium om skattekonkurrensen 2005/06:RFR1 JUSTITIEUTSKOTTET Brottsskadeersättning och skadestånd på grund av brott. Undersökning av skillnader mellan beslutad brottsskadeersättning och av domstol sakprövat skadestånd 2005/06:RFR2 JUSTITIEUTSKOTTET Särskild företrädare för barn. Uppföljning om tillämpningen av lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn 2005/06:RFR3 MILJÖ- OCH JORDBRUKSUTSKOTTET Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion en uppföljning