eunbil · GU0N1899 · 2006-12-01 00:00:00 — Ju2006/444/EU Kommenterad dagordning för ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor samt räddningstjänsten () i Godkännande av den preliminära dagordningen Se bifogad preliminär dagordning. Det föreligger ännu inte någon A-punktslista. Halvtidsutvärdering av Haagprogrammet (BA) Avsikten med behandlingen i rådet antog det nya femåriga arbetsprogrammet för genomförande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa det så kallade Haagprogrammet. En handlingsplan för programmets konkreta genomförande antogs av rådet för rättsliga och inrikes frågor . Haagprogrammets handlingsplan anknyter mycket nära till programmets struktur och innehåller cirka 280 konkreta åtgärder. Under det finländska ordförandeskapet skall en halvtidsutvärdering av Haagprogrammet göras. Halvtidsutvärderingen synes bli övergripande och kommer troligen inte beröra konkreta åtgärder i programmet och handlingsplanen. Centrala frågor gäller ett effektivare beslutsfattande på tredjepelarområdet samt förbättrad utvärdering och uppföljning. En första informell diskussion ägde rum vid det informella ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor () i . Vid det formella återkom frågan i en offentlig debatt. Det blir ytterligare en offentlig debatt samt antagande av slutsatser vid , varefter frågan går vidare till Europeiska rådets möte . välkomnar en diskussion om framtiden för samarbetet på området för rättsliga och inrikes frågor. anser att man i de slutliga rådsslutsatserna bör teckna en tydlig bild av de svårigheter som finns i beslutsfattandet på det mellanstatliga tredjepelarområdet, och ange lämpliga vägar framåt. Det skulle t.ex. handla om vilka åtgärder som kan vidtas i avsaknad av ett ikraftträdande av det konstitutionella fördraget för att effektivisera arbetet i . Eventuellt: Förslag till förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser Punkten har strukits från dagordningen. Rambeslut om beaktande av utländska domar (BA) Avsikten med behandlingen i rådet antog ett åtgärdsprogram för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål. I programmet föreskrivs antagande av ett eller flera instrument med fastställande av principen att en domare i en medlemsstat bör kunna beakta lagakraftvunna brottmålsdomar avkunnade i andra medlemsstater när han gör en bedömning av brottslingens förflutna, inbegripet återfall, och för att fastställa vilken typ av straff som skall utmätas och hur det skall avtjänas. Förslaget till rambeslut, som kommissionen presenterade , innebär att varje medlemsstat vid ett nytt straffrättsligt förfarande avseende en annan gärning skall tillerkänna tidigare fällande domar som avkunnats i andra medlemsstater motsvarande rättsliga verkningar som inhemska domar. Förslaget har visst samband med ett annat förslag till rambeslut, nämligen rambeslutet om utbyte av information ur kriminalregister som också förhandlas (Fakta-PM 2005/06: FPM74). stöder förslaget till rambeslut. Förslaget främjar en mer rättvis ordning eftersom det leder till att tidigare domar kan beaktas på ett mer enhetligt sätt och att förutsättningarna för likabehandling förbättras. Se vidare i bifogad promemoria. Rambeslut om överförande av dömda (BA) Avsikten med behandling i rådet Syftet är att nå en politisk överenskommelse om hela rambeslutet. Diskussionen kommer att fokuseras på några utestående frågor, bl.a. tillämpningsområdet och övergångsbestämmelser, som inte lösts på tjänstemannanivå. , och presenterade ett förslag till rambeslut om överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater. Förslaget syftar till att underlätta och effektivisera dagens samarbete enligt Europarådskonvention när det gäller överförande av dömda personer. Rambeslutet bygger på principen om ömsesidigt erkännande och innebär att en dom med ett frihetsberövande straff (för svensk del fängelse, rättspsykiatrisk vård och sluten ungdomsvård) skall erkännas och verkställas i den dömdes hemland. Om förslaget genomförs kan det förväntas effektivisera handläggningen av överförandeärenden. I förslaget finns bestämmelser om bl.a. ett begränsat antal vägransgrunder, införande av tidsfrister för beslut om överförande och själva transporten av den dömde samt begränsad möjlighet för den verkställande staten att ändra den utdömda påföljdens natur eller längd. stödjer i huvudsak både innehåll och syfte med rambeslutet. verkar i förhandlingarna för ett så stort mervärde som möjligt i förhållande till dagens tämligen tungrodda system om överförande av dömda personer mellan EU:s medlemsstater (enligt Europarådskonvention och dess tilläggsprotokoll ). Mervärdet ligger i en förenkling och effektivisering i hanteringen av överförandeärendena. Se vidare i bifogade promemoria. Rambeslut om processuella rättigheter (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att nå politisk överenskommelse om att arbetet med ett bindande rambeslut skall fortgå, utan att utesluta möjligheten av en icke bindande resolution. Kommissionens förslag till rambeslut innehåller bestämmelser om processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade i brottmål som handläggs i medlemsstaterna. Syftet med förslaget är att stärka misstänktas och tilltalades rättigheter i processen. Flera medlemsstater har ifrågasatt den rättsliga grunden för kommissionens förslag. Rådets rättstjänst har yttrat sig beträffande den rättsliga grunden och ansett att förslaget har stöd i den av kommissionen angivna grunden. Några medlemsstater förespråkar ett icke bindande instrument på området i stället för ett rambeslut. har förhandlingarna framförallt handlat om att finna en väg framåt för det fortsatta förhandlingsarbetet. Förslaget till rambeslut har behandlats i , , och . Förhandlingarna resulterade i en överenskommelse i att förhandlingsarbetet fortsättningsvis kan bedrivas med utgångspunkt från ett av ORDF reviderat förslag till rambeslut samt att det fortsatta arbetet med de processuella rättigheterna också bör omfatta diskussioner om praktiska åtgärder. Under det finska ordförandeskapet har parallella diskussioner förts om dels ett bindande rambeslut, dels en icke bindande resolution. stödjer ORDF:s förslag. är av den bestämda uppfattningen att instrumentet skall vara bindande, dvs. är dock berett att parallellt diskutera förslaget till en icke bindande resolution på ett konstruktivt sätt. Se vidare i bifogad promemoria. Förslag till rådsförordning om inrättande av en EU-byrå för grundläggande rättigheter samt förslag till rådsförordning om att ge för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avd. VI FEU (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att nå en politisk överenskommelse avseende byrån i sin helhet. Det är framförallt frågan om byråns eventuella kompetens under avdelning VI FEU (polisiärt och straffrättsligt samarbete) som behöver lösas. beslutade att det europeiska centrumet i för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, EUMC, skall utvidgas till en byrå för grundläggande rättigheter. Förhandlingar om en rådsförordning om inrättandet av byrån pågår med målsättningen att byrån blir operativ . Kommissionen presenterade sitt förslag till rådsförordning . Enligt förslaget skall byrån ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter till berörda institutioner, organisationer, kontor och byråer inom gemenskapen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning, för att hjälpa dem att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna. Utgångspunkten för byråns verksamhet är att genom samarbete med berörda parter övervaka att aspekter om grundläggande rättigheter får en framträdande plats inom EU. har varit med i arbetet och ett antal så kallade triloger har hållits. Parlamentet har indikerat att omröstning skall ske i frågan . Samtal har även kontinuerligt förts med . har tillsammans med några andra medlemsstater fört fram vikten av byråns oberoende och öppenhet och arbetat för att dubbelarbete undviks och då särskilt i förhållande till existerande system som redan arbetar med mänskliga rättigheter, såsom . Vidare har drivit frågan om en aktiv dialog mellan byrån och enskilda organisationer samt övriga civila samhället liksom jämställdhetsfrågorna. välkomnar bildandet av en byrå för grundläggande rättigheter inom EU och anser att det bör leda till ett ökat skydd för de grundläggande rättigheterna inom unionen. anser att byråns mervärde skulle öka väsentligt om den gavs mandat att verka inom ramen för avdelning VI FEU (polisiärt och straffrättsligt samarbete). Se vidare i bifogad promemoria. Kommissionens rekommendation till rådet att ge kommissionen mandat att med förhandla fram ett samarbetsavtal mellan för grundläggande rättigheter och () Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att rådet skall uppnå en politisk överenskommelse om att ge kommissionen mandat att med förhandla fram ett samarbetsavtal mellan för grundläggande rättigheter och . Under förhandlingsarbetet med för grundläggande rättigheter har vikten av ett nära samarbete med lyfts fram. har tillsammans med andra medlemsstater arbetat för att byråns arbete inte skall innebära dubbelarbete och då särskilt i förhållande till . Enligt förslaget till rådsförordning om inrättandet av byrån kommer att ha en representant i byråns styrelse. Denna representant får också delta vid mötena i direktionen. Vidare framgår av nämnda rådsförordning att en överenskommelse om samarbete mellan byrån och skall ingås. Mot bakgrund av detta har kommissionen utarbetat rekommendationen. Rådet skall nu ta ställning till kommissionens rekommendation till rådet att ge kommissionen mandat att med förhandla fram ett samarbetsavtal mellan för grundläggande rättigheter och . Tanken är att en politisk överenskommelse skall kunna nås vid mötet. Målet är att kommissionens rekommendation sedan skall godkännas av rådet i samband med antagandet av rådsförordningen om inrättandet av byrån. stödjer kommissionens rekommendation. När direktivet har diskuterats i ad hoc rådsarbetsgruppen har lyft fram vikten av att ett nära samarbete mellan byrån och etableras. Rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för , som en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Avsikten är att rådet skall nå en politisk överenskommelse om programmet. Frågan om öronmärkning av medel till europeiska organisationer, hänvisning till den Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i artikeltexten eller enbart i preambeln och det geografiska mandatet för programmet återstår att lösa. lade kommissionen fram förslag till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet Grundläggande rättigheter och medborgarskap för . Detta utgör en del av det allmänna programmet Grundläggande rättigheter och rättvisa. Programmets allmänna mål är att främja de grundläggande rättigheterna, stödja det civila samhället och uppmuntra en öppen, transparent och regelbunden dialog om grundläggande rättigheter. Att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och antisemitism ingår också. Programmets allmänna mål ska komplettera målen för den blivande byrån för grundläggande rättigheter. Detta ska ske genom vissa åtgärder som vidtas av kommissionen såsom studier, undersökningar, konferenser och evenemang samt stöd till gränsöverskridande projekt och stöd till organisationer eller organ. Flera medlemsstater, däribland , har haft synpunkter på texten. Det finns nu enighet i rådet kring hela förslaget, med undantag för frågan om öronmärkning av medel till europeiska organisationer, hänvisning till stadgan i artikeltexten eller enbart i preambeln och det geografiska mandatet för programmet. Rådet begärde att EP skulle yttra sig om förslaget. EP har ännu inte lämnat något yttrande, men de kommer troligen att behandla programmet . Enligt kommissionens ursprungliga förslag var budgeten för programmet föreslagen till . Budgeten kommer slutligt att fastställas i . Ärendet har inte tidigare behandlats i . förespråkar att stadgan endast bör omnämnas i preambeln. Om en majoritet medlemsländer förespråkar att en hänvisning till stadgan skall göras i artikeltexten kan dock acceptera detta. I frågan om öronmärkning av medel förespråkar att detta skall bekgränsas till databaser, i enlighet med ORDF kompromissförslag inför Coreper. Ett medlemsland har framfört önskemål om att begränsa programmets geografiska mandat så att länderna på västra inte skall ges möjlighet att kunna delta i programmets aktiviteter. förespråkar att länderna på västra skall ges möjlighet att delta i programmets aktiviteter. Kommissionens meddelande om genomförande av uppföljningen av Hampton Court och den övergripande strategin för migration Avsikten med behandlingen i rådet Föredragning av kommissionen. antog den 15 en handlingsplan med prioriterade åtgärder för att tillförsäkra att alla länder skulle kunna få del av migrationens positiva effekter. Handlingsplanen, i form av en lista med konkreta insatser som skulle genomföras , omfattade åtgärder med fokus på inom områdena laglig resp. olaglig migration, migration och utveckling samt gränskontrollinsatser kring EU:s södra gräns. av grannskapsbudgeten (ENPI) och motsvarande ansträngningar (efforts) från andra relevanta finansieringsinstrument skulle avsättas för handlingsplanens genomförande. Kommissionen förväntas anta ett meddelande om genomförandet av handlingsplanen. anser att det är viktigt med en bred ansats i migrationshanteringen och att det är väsentligt med samstämmighet mellan olika politikområden. ser gärna att handlingsprogrammets geografiska fokus breddas. Kommissionens meddelande om förstärkning av förvaltningen av Europeiska unionens södra sjögränser en strategi för hantering av de södra sjögränserna (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Presentation av kommissionen. Årets kraftiga migrationström från till via främst (inkl. ), och har lett till en mycket ansträngd situation för dessa länder. har många människor tragiskt förolyckats på vägen, i sökandet efter ett bättre liv. Insatser behövs av såväl den Europeiska unionen som de afrikanska ursprungs- och transitländerna. Mot denna bakgrund antog rådet för rättsliga och inrikes frågor vid sitt möte ett antal slutsatser om förstärkning av den Europeiska unionens södra sjögränser. I en av dessa slutsatser uppmanades kommissionen att i samarbete med den europeiska gränsbyrån (Frontex) före slutet av presentera ett meddelande med förslag till åtgärder som kan vidtas på kort sikt, för att ge unionen nödvändig kapacitet att bistå med att förhindra och hantera migrationskriser. - undersöka nödvändigheten och möjligheterna att förstärka Frontex med ytterligare personal och ett ökat budgetanslag för att den ska öka sin förmåga att reagera på krissituationer - följa upp sin granskning av internationell havsrätt, i syfte att bistå i utarbetandet av riktlinjer om bekämpning av migrationsflöden till havs, utan att det påverkar de principer som fastställs i internationella instrument om havsrätt och skydd för flyktingar - bedöma behoven av och undersöka sätten att garantera ett lämpligt mottagande för de fall där ett stort antal tredjelandsmedborgare på olagligt sätt försöker att ta sig in på en medlemsstats territorium - undersöka sätt att förbättra identifieringen och återsändandet av olagliga invandrare (utan dokument) genom att inrätta och mer effektivt använda överenskomna och befintliga europeiska databaser Kommissionen ska , som svar på rådets uppmaning, presentera sitt meddelande om förstärkning av förvaltningen av Europeiska unionens södra sjögränser. Meddelandets innehåll är ännu okänt. Vid möte ska kommissionen presentera sitt meddelande och därför kan medlemsstaterna inte förväntas ange några ståndpunkter. a) Utkast till rådets slutsatser om beredskapen hos de tio nya medlemsstaterna att genomföra samtliga bestämmelser i utom SIS-relaterade frågor b) SIS II d) Tidsplan för Schengenutvärdering av de nya medlemsstaterna 2007 Avsikten med behandlingen i rådet a) Rådet skall anta rådsslutsatser baserade på rapportering och rekommendationer. b) Rådet skall anta en förordning om SIS II och en om fordonsmyndighetstillgång till SIS II, ingå politisk överenskommelse om ett rådsbeslut om SIS II samt fastställa tidsplanen för hävande av den inre gränskontrollen. c) Rådsmötet skall fatta beslut om SISOne4All d) Rådet skall fastställa tidsplan om utvärderingar a) pågår i rådet en utvärdering av de nya medlemsstaternas förberedelser inför deras deltagande i det operativa Någon utvärdering av förberedelserna av anslutningen till Schengens informationssystem (SIS) har ännu inte ägt rum. För varje utvärderat land upprättas omfattande rapporter med slutsatser och rekommendationer. b) Den tekniska utvecklingen av den andra generationens SIS (SIS II) pågår . Parallellt med detta har förhandlingar om tre rättsakter rörande SIS II (förordning respektive rådsbeslut om SIS II samt en förordning om fordonsmyndigheters tillgång till SIS II) avslutats. Förordningarna skall antas av rådet och (medbeslutandeprocedur) medan rådsbeslutet endast antas av rådet (konsultationsprocedur med Europaparlementet). Vid rådsmötet den 5 ingicks en politisk överenskommelse om de tre rättsakterna. godkände förordningarna och yttrade sig positivt om rådsbeslutet. De två förordningarna kommer formellt att antas av rådet. med flera medlemsstater har anmält parlamentarisk granskningsreservation mot rådsbeslutet, och inom pågår arbetet med att ta fram en godkännandeproposition om detta. Tidtabellen för den tekniska utvecklingen har länge varit hårt ansträngd Kommissionen har presenterat en reviderad tidtabell som majoriteten medlemsstater har godtagit. Den nya tidtabellen innebär att det tekniska färdigställandet av SIS II skjuts fram . De gamla medlemsstaterna beräknas kunna anslutas till SIS II och de nya medlemsstaterna beräknas därefter kunna anslutas . En ny tidtabell för hela Schengenanpassningen, även för avskaffandet av de inre gränserna, kommer att presenteras vid rådsmötet som också skall ge mandat för den fortsatta planeringen av SIS . c) Mot bakgrund av förseningen med SIS II har fört fram ett förslag om att de nya medlemsstaterna, som en övergångslösning, skall kunna anslutas till det nuvarande SIS (SIS 1+) under projektnamnet SISone4ALL. Detta projekt granskas av medlemsstaterna och en rapport kommer presenteras i rådet om projektets konsekvenser. Det förefaller redan som om stödet bland medlemsstaterna är stort och att de ser detta som en fråga med mycket hög prioritet. d) Mot bakgrund av rådsslutsatserna om genomförd Schengenutvärdering och utvecklingen av SISone4ALL skall en tidsplan för ytterligare utvärderingar fastställas, vilket även omfattar återbesök där brister vid tidigare gjorda besök kunnat konstateras. a) stöder det utkast till rådsslutsatser som har presenterats. b) anser det av stor vikt att SIS II blir klart i enlighet med tidtabellen. c) Om den utlovade rapporten visar att SISone4ALL är tekniskt genomförbar skall inte motsätta sig projektet om det har fortsatt brett stöd. d) anser att den tidtabell som innebär att den inre gränskontrollen kommer att hävas är mest realistisk då den ger mest tid för tekniska tester och Schengenutvärderingar av de nya medlemsstaterna. Se vidare i bifogad promemoria. Rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (TB) Avsikten med behandlingen i rådet Rådet förväntas vid mötet anta en allmän riktlinje i väntan på att höres om de förslagna ändringarna. KOM har presenterat ett förslag om att ändra i viseringsförordningen och dess bilagor (539/2001). Förordningen innehåller bestämmelser om som berör undantag från kravet på visering respektive skyldighet att inneha visering. Förslaget innebär att ändringar görs i nuvarande viseringsförordning där två förteckningar över tredjeländer ingår. Den ena förteckningen gäller tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna. Den andra gäller tredjeländer vars medborgare slipper dessa krav. Ändringarna handlar bl.a. om att förordningen skall uppfylla kriterier som gäller olaglig invandring, allmän ordning och säkerhet. Ändringarna i viseringsförordningen är ett led i den harmoniserade viseringspolitiken. stödjer de föreslagna ändringarna i förordningen. Se även fakta-PM (översänds separat 28/11). Förslag till en förordning för ett snabbinsatsinstrument för stora olyckor (omdöpt till finansiellt instrument för skydd och beredskap/civil protection) (Fö-dep) Avsikten med behandlingen i rådet Syftet är att uppnå en politisk överenskommelse om vissa frågor för att rådet skall kunna fatta beslut om det finansiella instrumentet. Kommissionen presenterade ett förslag till finansiering av räddningstjänstsamarbetet inom EU, kallat Establishing of a Rapid Response and . Förslaget avser att finansiera dels de aktiviteter som ryms i det så kallade Handlingsprogrammet för skydd och beredskap, vilket upphör att gälla , dels kommissionens insatser via gemenskapsmekanismen, dels nya aktiviteter som transporter och materiel. De så kallade indikativa beloppen är 17 Meuro för insatser inom EU och 8 Meuro för insatser utanför EU. Under förhandlingarna har det visat sig svårt att skapa konsensus kring frågan om gemensamfinansiering av transporter och materiel, när gemenskapsmekanismen används. Å ena sidan står en grupp av MS inklusive som kan godta finansiering av transporter inom EU men med återbetalning (utom i extrema fall då undantag från principen om återbetalning av hela beloppet kan göras). Å den andra står en annan grupp av medlemsstater vilka gett sitt stöd till ORDF förslag. Svensk grundposition är att medlemsländernas transporter skall kunna gemensamfinansieras, om alla övriga möjligheter för MS att finna transportresurser är uttömda; detta skall gälla när gemenskapsmekanismen används såväl inom som utom EU. anser att återbetalning skall vara grundregel inom EU men undantag skall kunna medges av totalbeloppet, om katastrofen i fråga är av den omfattningen att kriterierna för den s.k. Solidaritetsfonden är uppfyllda. Vid insatser utom EU skall full återbetalning gälla. anser vidare att om man inte kan enas om finansieringen, vore en väg att lyfta ur detta frågekomplex från nuvarande förslag för behandling av kommande ordförandeskap. SE bör aktivt arbeta för att en översyn av området genomförs. Se vidare i bifogad promemoria. Rådsslutsatser om Europols framtid (BA) Avsikten med behandlingen i rådet Godkänna förslaget till rådsslutsatser respektive rådsrekommendationer. genomförde det österrikiska ordförandeskapet en högnivåkonferens och möten med om Europols framtid. Rådet antog slutsatser om Europols framtid . har omvandlingen av Europolkonventionen till ett rådsbeslut och Europols framtid i övrigt diskuterats på arbetsgruppsnivå. Avsikten är att rådet den 4 skall godkänna rådsslutsatser och rådsrekommendationer om Europol, vilka är en uppdatering och vidareutveckling av de rådsslutsatser som rådet antog . Förslaget till rådsslutsatser innehåller fem slutsatser (EUROPOL 93 REV 2): Rådet välkomnar ratificeringen av de tre protokoll (rörande Europols möjlighet att initiera och delta i gemensamma utredningsgrupper, Europols möjlighet att kunna utföra sina uppgifter på ett effektivare sätt och stärka stödet till medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter samt vissa ändringar i reglerna om privilegier och immunitet) med ändringar i Europolkonventionen och att protokollen träder i kraft Rådet noterar och understryker vikten av att protokollen genomförs .