rfr · GT0WRFR5 · 2006-01-01 00:00:00 — 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 Personalen vid de fria grupperna omfattas inte av den statliga pensionsrätten. saknade personalen helt kompletterande avtalspensioner. Enligt budgetunderlag för 20052007 har träffat avtal med Teatercentrum och om kompletterande avtalspensioner. Avtalet omfattar även de övriga avtalsförsäkringar som är gängse på arbetsmarknaden. Kostnaderna för dessa försäkringar och pensioner är, enligt budgetunderlaget, av lönesumman (inklusive den särskilda löneskatten på pensionspremier). 3.3 Nationella teater- och dansinstitutioner Statsbidraget till de nationella teater- och dansinstitutionerna finansieras via anslag 28:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och Dansens Hus11. beslutar över anslagets omfattning och regeringen beslutar över hur anslaget skall fördelas mellan de olika institutionerna. Anslaget pris- och löneomräknas. 3.3.1 Omräkningen av anslag för bidrag till nationella institutioner Anslaget har ökat från till . Totalt har anslaget ökat med , vilket motsvarar en ökning . Av ökningen svarar pris- och löneomräkningen för och övrig omräkning för . Av den övriga omräkningen 2002 utgör kompensation för ökade pensionskostnader enligt uppgift från Utbildnings- och . Principerna för hyressättning av Operans och huvudlokaler ändrades i och med att de klassades som ändamålsfastigheter. Detta innebar att hyran sänktes med sammanlagt . sänktes anslaget med motsvarande belopp. Räknas effekterna av dessa förändringar bort ökade anslaget med , vilket motsvarar en ökning . av anslaget går till , Operan och . I tabellen nedan redovisas hur statsbidraget till dessa institutioner räknats om åren 19972003 fördelat på pris- och löneomräkning och annan omräkning som inkluderar reformmedel, besparingar och överföringar mellan anslag. I den övriga omräkningen ingår t.ex. medel för att täcka ökade pensionskostnader. 11 benämndes anslaget B 1 Bidrag till , Operan, Dramatiska Teatern, och Svenska rikskonserter. 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 Omräkning av statens anslag till , Operan och 19972003 PLO (%) Övrigt (%) Totalt (%) Totalt (mnkr) Som framgår av tabellen har pris- och löneomräkningen för de tre institutionerna legat mellan och . Den totala uppräkningen för institutionerna varierar mellan och . Statsbidraget till Svenska rikskonserter ökade och statsbidraget till . En närmare genomgång av hur statsbidrag utvecklats redovisas i kapitel 5. 3.3.2 Verksamhet och kostnader 19972003 I tabellen nedan redovisas hur antal besökare, antal spelade föreställningar, antal produktioner och antal årsverken utvecklats vid Operan, och 19972003. Verksamhetens omfattning vid Operan, och 19972003 (antal tusen besökare) * I redovisning av antal årsverken 2002 och 2003 har övrig personal, till skillnad , exkluderats från redovisningen. Detta innebär att antalet redovisade årsverken är 98 årsverken lägre jämfört med det totala antalet årsverken som rapporterat in, vilket motsvarar ett bortfall på . I tabellen ovan har samtliga årsverken för räknats med. För Operan och gav de ändrade redovisningsprinciperna ingen effekt 2002. Antalet besökare vid de tre institutionerna ökade med 200 000 . En förklaring till ökningen är att var kulturhuvudstad 1998 och att de nationella institutionerna fick extra ekonomiska resurser som en följd av det. Jämförs utvecklingen har det årliga antalet besökare ökat med ungefär 130 000. Antalet föreställningar ökade också och har därefter legat kvar på en högre nivå, med vissa variationer år . Totalt ökade antalet föreställningar från drygt 3 100 till knappt 3 600 . Av tabellen framgår vidare att antalet produktioner ökade kontinuerligt från 107 produktioner till 157 produktioner 2001. Därefter har antalet produktioner minskat och uppgick till 125 produktioner. 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 kom i huvudsak . Eftersom det rör sig om en period är det svårt att bedöma om minskningen beror på att institutionernas ekonomiska förutsättningar försämrats eller om minskningen beror på andra faktorer. Jämförs personalens omfattning vid de nationella institutionerna till 2003 framgår att antalet årsverken var som högst (1 250 årsverken) 1997 och som lägst 1999 (1 160 årsverken). Totalt sett för hela perioden minskade antalet årsverken med 70, vilket motsvarar en minskning med . I tabellen nedan redovisas hur kostnaderna för Operans, och verksamhet utvecklats 19972003. Kostnader för Operans, och verksamhet 19972003 (löpande priser) Totala kostnader (mnkr) Andel lönekostnader (%) (tkr)* Kostnad per föreställning (tkr) De totala kostnaderna har ökat från 1997 till knappt 900 miljoner 2003. Lönekostnaderna inklusive kostnader för sociala avgifter utgjorde av de totala kostnaderna både 1997 och 2003. Som en del av kostnadsökningen ingår att institutionernas kostnader för pensionspremier synliggjordes 2002. Av tabellen framgår att lönekostnaden per årsverke ökat kontinuerligt . Ökningen från per årsverke 1997 till per årsverke 2003 motsvarar en ökning . Den genomsnittliga kostnaden per föreställning var ungefär lika stor 1997 som 2003. En viss sänkning skedde . Då sjönk kostnaden från till . Därefter ökade genomsnittskostnaden till 2003. Statsbidraget till de tre nationella institutionerna ökade . Den årliga pris- och löneomräkningen stod för av denna ökning. Resterande ökning kommer av politiska satsningar och av att anslagen ökats som en följd av att institutionernas pensionskostnader synliggjorts. har antalet föreställningar ökat och antalet produktioner . 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 Detta tyder, i en snäv mening, på en produktivitetsökning i och med att färre personer producerade mer teater 2003 än 1997. Den genomsnittliga lönekostnaden per årsverke ökade . Trots att kostnadsläget ökat var den genomsnittliga kostnaden per föreställning ungefär densamma vid periodens början och slut. Detta är också ett tecken på att dessa institutioner som grupp räknat ökat produktiviteten . 3.4 Regionala och lokala teater- och dansinstitutioner Staten finansierar statsbidrag till regionala teater- och dansinstitutioner via anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Regeringen anger i regleringsbrev till vilka institutioner som skall få bidrag via anslaget. Förutom teater och dans finansieras även bidrag till musikinstitutioner via anslaget. En förutsättning för att en institution skall beviljas statsbidrag är att verksamheten även får ekonomiskt stöd från kommun och/eller landsting eller motsvarande. I regleringsbrev ställs krav på att bidraget från teatrarnas lokala och regionala huvudmän inte sänks för att statsbidraget skall betalas ut. var 28 teater- och dansinstitutioner samt 11 musikinstitutioner berättigade till statsbidrag. Regeringen har beslutat att även (1999), Kammarorkester (1999), (1999), Dalasinfoniettan (2002), länsteater (2003), länsteater (2004) och Cirkus Cirkör (2005) skall vara statsbidragsberättigade. fattar beslut om hur anslaget skall fördelas mellan de olika institutionerna, med undantag för institutionerna i där är beslutande myndighet. Det innebär att avgör hur bidragen skall fördelas mellan musik-, teater- och dansverksamhet. Beslut om bidrag skall fattas enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Enligt uppgift från utgör basen för myndighetens beslut om bidrag till teater och dans föregående års fördelning justerat med årets pris- och löneomräkning. Därtill kommer förändringar som en följd av eventuella reformmedel och de prioriteringar gör mellan olika institutioner. pågår ett försök med ändrad regional ansvarsfördelning i län. Liknande försöksverksamhet har bedrivits i och från . Försöket innebär att regionala självstyrelseorgan tagit över befogenhet att besluta om fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. I och med försöket har medel förts över till anslag 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Detta anslag pris- och löneomräknas på motsvarande sätt som anslag 28:6. 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 3.4.1 Omräkningen av anslag för bidrag till regionala institutioner Anslag 28:6 pris- och löneomräknas genom s.k. löneindexomräkning. Till skillnad mot huvudmodellen för pris- och löneomräkningen, som beskrivs i avsnitt 2.2, görs ingen uppdelning av omräkningen i lönekostnadsindex, lokalkostnadsindex och övriga kostnader, utan hela anslaget omräknas med hjälp av löneindex. Orsaken är att regeringen beslutat att statsbidrag inte lämnas för regionala teater- och dansinstitutioners lokalkostnader (SFS 1996:1598). Samma metod används för att fastställa löneindexets storlek som vid övrig pris- och löneomräkning. Detta innebär att ett produktivitetsavdrag görs för hela anslaget vid anslagsomräkningen. I tabellen nedan redovisas hur nivån på anslaget 28:6 utvecklats samt vilka omföringar och omräkningar som gjorts . Anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner omräkning och överföring 19972003 () Källa: Utbildnings- och . * Av beloppet under övrigt 2002 avser kompensation för höjda pensionspremier. Denna anslagsökning innebar inte en förstärkning av institutionernas ekonomiska förutsättningar utan syftade till att synliggöra utgifter som varit dolda i statsbudgeten. Räknas denna anslagsökning bort summerar den övriga omräkningen till . Som framgår av tabellen har pris- och löneomräkningen av anslaget legat mellan och . Den sammanlagda pris- och löneomräkningen för hela perioden summerar till , vilket motsvarar . Vid sidan av pris- och löneomräkningen har omfattande justeringar gjorts av nivån på anslaget . Minskningen av anslaget 1998 och 1999 kommer av beslut om en generell sänkning av bidragsnivån för länsmusiken med . Anslagsökningen 2002 beror på att anslaget tillfördes för att täcka kostnader för institutionernas pensionspremier och att anslaget förstärktes med som i första hand skulle gå till musik- och dansteatrar samt mindre länsteatrar. Vidare har ett antal mindre reformer genomförts. Två regionala institutioner har tillkommit bland dem som får statsbidrag från anslaget. 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 bilaga 2 görs en detaljerad redovisning av de olika omräkningar, reformer och besparingar som gjorts under anslaget . Totalt summerar de övriga anslagsomräkningarna till , om man bortser från omföringar till regionala försök. Man bör dock ta hänsyn till att omräkning av anslaget med för ökade pensionspremier inte innebar en förstärkning av de bidragsmottagande institutionernas ekonomi. Syftet var att synliggöra kostnader som varit dolda i statsbudgeten. Räknas dessa medel bort blir den övriga omräkningen i stället . Uppgifterna i tabellen ovan avser hela anslag 28:6, dvs. förutom bidrag till teater och dans även bidrag till musikverksamhet. Det framgår inte av budgetpropositionen hur anslagsposten som finansierar statsbidragen till teater och dans omräknats. I statistik går det att följa hur de regionala och lokala teater- och dansinstitutionernas intäkter utvecklas år . Totalt ökade intäkterna . Statens totala bidrag till institutionerna, inklusive bidrag från länsarbetsnämnden, uppgick till 1997 och till 2003. ökades bidraget, enligt uppgift från Utbildnings- och , med för att täcka ökade kostnader för pensionspremier. Bortser man från denna ökning har statens bidrag till de regionala och lokala teater- och dansinstitutionerna i stället ökat från 1997 till 2003. Det är en ökning med , vilket motsvarar . Statsbidragens andel av institutionernas totala intäkter ökade till av de totala intäkterna . 3.4.3 Verksamhet och kostnader 19972003 I tabellen nedan redovisas hur antal besökare, antal spelade föreställningar, antal produktioner och antal årsverken utvecklats vid de regionala och lokala teater- och dansinstitutionerna 19972003. Verksamhetens omfattning vid regionala och lokala teater- och dansinstitutioner 19972003 (antal tusen besökare) har antalet institutioner ökat genom att erhöll statsbidrag och länsteater . Antalet föreställningar ökade kraftigt . minskade sedan antalet spelade föreställningar . Därefter ökade antalet föreställningar, och antalet låg 2003 på ungefär samma nivå 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 Antalet besökare ökade och var därefter relativt stabilt. Antalet produktioner ökade från 292 till 414 , vilket motsvarar en ökning . Av tabellen framgår att ökningen skedde då antalet produktioner ökade med 148 stycken. Ungefär hälften av denna ökning svarade för. länsteater svarade också för en stor del av ökningen mellan de två åren, från 22 produktioner 1997 till 51 produktioner 1998. Det ökade antalet produktioner kan delvis förklaras av att 1998 var kulturhuvudstad. Efter minskade antalet spelade produktioner något men huvuddelen av ökningen kvarstod fram . Antalet årsverken vid de regionala och lokala institutionerna ökade med ca 120 årsverken från 2 700 till 2 820 . minskade antalet årsverken med 240 till 2 580 årsverken. Totalt för hela perioden har antalet årsverken minskat med 120 årsverken. Det motsvarar en minskning med . I tabellen nedan redovisas hur de regionala och lokala teater- och dansinstitutionernas kostnader utvecklats 19972003. Regionala och lokala teater- och dansinstitutioners kostnader 1997 2003 årsverke (tkr) ställning (tkr) De totala kostnaderna för 1997 till 2003. Det motsvarar en ökning . Lönekostnadernas andel av de totala kostnaderna utgjorde både 1997 och 2003. Av tabellen framgår att lönekostnaden per årsverke ökat kontinuerligt . skedde en ökning , vilken till stor del förklaras av att institutionernas pensionskostnader synliggjordes fullt ut som redovisats tidigare. Statsbidraget ökades med ca för att kompensera för detta. Totalt för hela ökade den genomsnittliga kostnaden per årsverke från till . Huvuddelen av ökningen uppkom 2002. 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 Den genomsnittliga kostnaden per föreställning minskade . Det hänger sannolikt samman med att antalet spelade föreställningar var jämförelsevis högt 1998. Därefter har den genomsnittliga kostnaden ökat från 1998 till 2003. Detta motsvarar en ökning . Jämförs kostnadsutvecklingen har den genomsnittliga kostnaden per föreställning ökat . Anslag 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner ökades med som en följd av pris- och löneomräkningar . Det motsvarade en ökning . Den övriga omräkningen av anslaget summerar till minus om man bortser från den ökning som gjordes som kompensation för ökade pensionspremier 2002. Att den övriga omräkningen blir negativ förklaras till stor del av beslut om en sänkning av bidragsnivån till länsmusiken med . Statens bidrag till regionala och lokala teater- och dansinstitutioner ökade med om man bortser från pensionspremiepengarna. Det motsvarar en ökning . Räknat i procent är bidragsökningen högre än den ökning som pris- och löneomräkningen gav upphov till . Skillnaden förklaras av politiska prioriteringar, t.ex. har två nya regionala institutioner tillkommit . har antalet spelade föreställningar ökat och antalet produktioner . minskade antalet årsverken . Detta tyder, i en snäv mening, på att en viss produktivitetsökning har skett i och med att färre personer producerar mer teater . Den genomsnittliga kostnaden per föreställning ökade . ökade den genomsnittliga lönekostnaden per årsverke med . En stor del av denna ökning kan förklaras av institutionernas ökade pensionskostnader. Lönekostnaden per årsverke har proportionellt sett ökat mer än de totala kostnaderna. Genom att antalet årsverken minskat är dock lönekostnadernas andel av de totala kostnaderna oförändrad . 3.5 Statsbidrag till fria teater- och dansgrupper Staten finansierar bidrag till fria teater- och dansgrupper via anslag 28:7 Bi- drag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Som redovisats i kapitel 2 görs inte någon pris- och löneomräkning av anslaget. uppgår anslaget till . Anslaget är indelat i sju olika anslagsposter. Regeringen beslutar hur anslaget skall fördelas mellan de olika anslagsposterna. för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 arrangerande musikföreningar disponeras av som avgör hur medlen skall fördelas mellan olika bidragsmottagare. Av budgetpropositionerna framgår att följande förändringar gjorts på anslagsnivå . 1997: Anslaget ökades med för att stödja de fria teater- och dansgruppernas marknadsföring och turnerande. 1998 och 1999: Anslaget ökade med respektive för att stärka musiklivets arrangörsled. 1999: Bidraget till de fria grupperna ökades med . 2000: Ett stöd om till Orionteatern omfördes till annan stödform. 2002: Stödet till de fria grupperna ökades med med hänvisning till att den ekonomiska situationen för många fria teater-, dans- och musikgrupper var ansträngd. 2003: Anslaget ökades med för arrangörs- och turnéstöd på dansområdet. Frågan om varför inte anslaget till de fria grupperna pris- och löneomräknas diskuterades i riksdagsdebatten med anledning av interpellation 2004/05:96 av () om situationen för de fria grupperna. Utbildnings- och kulturministern uppgav att regeringen arbetade med frågan om en översyn av bidragssystemet till de fria grupperna med målsättningen att denna skall vara klar . Utbildnings- och kulturministern angav vidare att pris- och löneomräkningen bara är en av de faktorer som styr de statliga anslagens utveckling och att regeringen vid ett antal tillfällen tillskjutit betydande reformmedel till de fria grupperna. har de bidrag som de fria grupperna får från staten fördubblats enligt utbildnings- och kulturministern. fattar tre olika bidragsbeslut: treårigt, ettårigt och enstaka produktionsstöd. fick totalt 85 teatergrupper bidrag, varav 13 grupper fick treårigt produktionsstöd och 21 grupper ettårigt stöd. Övriga grupper fick enstaka produktionsstöd. får gruppen själv avgöra vilken produktion ett enstaka produktionsstöd skall finansiera, men det händer att preciserar vilken produktion stödet skall användas till. Enligt förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper skall statsbidraget främja en mångsidig verksamhet inom teater-, dans- och musikområdena. Behovet av att komplettera den verksamhet som bedrivs av statliga och statsunderstödda institutioner skall särskilt beaktas vid beslut om bidrag. Vidare anges i förordningen att bidragsgivningen särskilt bör inriktas mot sådana ensembler och grupper, vilkas verksamhet kan bedömas vara av stort konstnärligt eller kulturpolitiskt värde. 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 använder en referensgrupp för att bedöma den konstnärliga kvaliteten hos de fria teatergrupperna inför beslut om bidragsfördelning. Gruppen lämnar förslag till myndighetens styrelse som fattar beslut om bidragsfördelningen. En aspekt som vägs in i besluten om statsbidrag är omfattningen av kommunalt och regionalt bidrag. Beslut om vilka grupper som skall få stöd fattas med utgångspunkt i de kulturpolitiska mål som riksdag och regering beslutat. Det innebär att följande prioriteras: teater som riktar sig till barn och ungdom, regional spridning av teaterverksamheten, vilket gäller både teatrarnas hemvist och turnéverksamhet, teatrarnas konstnärliga kvalitet. har som ambition att fria grupper som får verksamhetsbidrag skall få ett bidrag som motsvarar sökt belopp. I stället för att ge så många grupper som möjligt bidrag skall de grupper som får stöd ges förutsättningar att kunna genomföra den verksamhet man söker bidrag för. 3.5.2 Utvecklingen av statsbidraget till fria grupper I teater- och dansstatistik redovisas hur stora bidrag staten betalat ut till fria teater- och dansgrupper, dvs. inklusive bidrag från länsarbetsnämnder m.m. fick de fria teater- och dansgrupperna ett samlat statligt stöd på . ökade det samlade bidraget från staten till de fria teater- och dansgrupperna med . Det motsvarar en ökning . Av det ökade bidraget från staten fördelades till fria dansgrupper och koreografer. Det innebar att detta stöd fördubblades. Bidraget till de fria teatergrupperna ökade med . Det motsvarar en ökning . Bidragen från staten har utgjort av de fria gruppernas totala intäkter. I tabellen nedan redovisas hur statens bidrag till fria dansgrupper och koreografer respektive fria teatergrupper utvecklats . Utvecklingen av statens bidrag till fria dansgrupper och koreografer samt statens bidrag till fria teatergrupper 19972003 (mnkr) 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 2005/06:RFR5 Av tabellen ovan framgår att statsbidraget till de fria dansgrupperna ökat kontinuerligt. För de fria teatergrupperna uppvisar tabellen stor variation mellan åren vad gäller omfattningen av statens bidrag. ökade bidragen kraftigt. minskade bidraget med 15 respektive . Minskningen förklaras till viss del av att ett stöd motsvarande omfördes till ett annat anslag. För de fria gruppernas ekonomiska förutsättningar har det betydelse hur många grupper som statsbidraget fördelas på. Uppgifterna i tabell 11 nedan är hämtade från teater- och dansstatistik och visar hur många fria grupper som fick bidrag från . För de fria teatergrupperna görs en uppdelning mellan teatrar som fått verksamhetsbidrag och teatrar som fått enstaka produktionsbidrag. Antal fria teater- och dansgrupper med verksamhetsbidrag respektive produktionsbidrag 19972003 Av tabellen framgår att antalet grupper som fick stöd ökade från totalt knappt 90 till drygt 100 . Ökningen kommer av att antalet dansgrupper med stöd ökade från 25 till 32 och att antalet fria teatergrupper med produktionsbidrag ökade från 26 till 33. Huvuddelen av det utbetalade bidraget går till fria teatergrupper med verksamhetsbidrag (). Som framgår av tabellen ovan har antalet beviljade verksamhetsbidrag varit stabilt över hela perioden, med undantag då antalet verksamhetsbidrag var högt. Bidraget till fria teater- och dansgrupper finansieras via anslagspost 1 under anslag 28:7 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar. gick () av anslagsposten till fria teatergrupper och till fria dansgrupper (). Resterande av anslagsposten användes som bidrag till fria musikgrupper och arrangerande musikföreningar. I tabellen nedan redovisas hur hela anslagsposten räknats upp . 2005/06:RFR5 3 STATSBIDRAG, KOSTNADER OCH VERKSAMHET 19972003 Omräkning av anslagspost 1 Bidrag till Fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar m.m. under anslag 28:7 åren 19972003 () Källa: Utbildnings- och . Av tabellen framgår att hela anslagsposten ökat med ca , vilket motsvarar en ökning . Uppräkningen har framför allt gjorts . 3.5.3 Verksamhet och kostnader 19972003 I tabellen nedan redovisas hur antalet besökare, föreställningar, produktioner och årsverken utvecklats 19972003. Omfattningen av verksamheten vid fria teater- och dansgrupper 19972003 (antal tusen besökare) * Det saknas uppgifter över antalet årsverken för fria dansgrupper och koreografer 1997. I tabellen antas antalet årsverken 1997 var lika många (44 årsverken) som . Antalet grupper som fått bidrag har ökat från 87 till 101 . Av tabellen framgår att antalet besökare ökade från 730 000 besökare till 800 000 besökare . föll antalet besökare till nivå. Därefter ökade antalet besökare återigen och antalet besökare uppgick till 800 000. Ökningen för hela perioden motsvarar . Antalet föreställningar ökade inledningsvis från drygt 8 500 föreställningar 1997 till knappt 9 000 föreställningar 1999. Därefter har antalet föreställningar minskat. uppgick antalet föreställningar till knappt 8 000. Antalet produktioner ökade från drygt 310 produktioner 1997 till knappt 340 produktioner 1999.