rfr · GT0WRFR9 · 2006-01-01 00:00:00 — offentliga utfrågning om elmarknaden Riksdagstryckeriet, , 2006 anordnade en offentlig utfrågning om elmarknaden. Utfrågningen skall ses som ett led i utskottets uppföljning av elmarknadsreformen . Utfrågningen motiverades också av den kraftiga prisuppgången på el . Utfrågningen leddes av utskottets ordförande (). Inbjudna talare var följande: Ordförande , Oberoende Elhandlare Programmet för utfrågningen redovisas på följande sida. Utfrågningen ägde rum i Skandiasalen. Utskottet bedömer att vad som framfördes under utfrågningen är av så allmänt intresse att det bör göras tillgängligt för en vidare krets. Därför publiceras här en utskrift av utfrågningen. Plats: Skandiasalen (entré: 1) utskottets ordförande () 08.05Regeringens syn på elmarknaden Samhällsbyggnadsminister 08.25Frågor från utskottets ledamöter 08.55Utvecklingen på elmarknaden chef 09.15Konkurrensen på elmarknaden generaldirektör 09.25Varför är elpriserna så höga? 09.35Vad är rätt elpris? 10.20Branschens syn på elmarknaden ordförande , Oberoende Elhandlare 10.45Frågor från utskottets ledamöter Utskottets förste vice ordförande () Stenografisk utskrift av näringsutskottets offentliga utfrågning om elmarknaden Ordföranden: Jag vill hälsa alla väldigt varmt välkomna till näringsutskottets utfrågning om elmarknaden, priser och prisbildning. när fattade beslut om avregleringen var det en stor enighet om att priserna skulle falla. vet vi i näringsutskottet att det finns många faktorer som påverkar. Det kan vara allt från att vi måste ta en ökad hänsyn till miljön. Det handlar om sammankopplingen i . Men det handlar också om att det finns väldigt få företag på den svenska elmarknaden. Det är någonting som i varje fall på andra marknader brukar betraktas om ett problem. Därför är vi väldigt glada att vi här har kunnat samla en så stor del av de människor som kan ha synpunkter på elmarknad och priser. Det är människor från branschen, forskarvärlden och myndighetssidan och självklart också från regeringssidan. Som ni ser har vi velat ha med så många aspekter som möjligt. Det gör också att vi måste ha en viss disciplin, eftersom det annars inte kommer att fungera. Men det tror jag att alla redan har förstått. Det är väldigt viktigt att man håller sig inom de givna tidsramar som finns. Först ut på plan här är samhällsbyggnadsminister och energiminister . Du ska ge din och regeringens syn på elmarknaden och elpriser. Sedan är det någonting som inträffar, och det är att det är regeringssammanträde. Vi tycker att är det absolut viktigaste, men det finns något som heter regeringen också. Dit måste ministern springa sedan. Det är därför vi har frågestunden efter inlägget. Det kommer självklart ändå att vara representanter närvarande från departementet under . Vi är väldigt glada att vi har kunnat samla så många. Det kommer att ge oss en bra grund i näringsutskottet för att sedan kunna vidta nödvändiga politiska åtgärder för att få en bra fungerande elmarknad. Samhällsbyggnadsminister : Tack så mycket, ordföranden. Jag vill försöka ge en bild av avsikterna med avregleringen, en analys av hur det har blivit och också några tankar om vilka handlingsutrymmen och möjligheter till förändringar som vi ser. Jag vill börja med att verkligen uttrycka min uppskattning av att hela debatten om energi, elmarknad och priser nu har vuxit och att också detta initiativ har kommit. Det är en viktig diskussion. När jag blev energiminister för ungefär ett och halvt år sedan lämnade vi tillsammans med våra samarbetspartier på det här området, och , besked om på vilka områden som vi skulle koncentrera dis- kussionen och förändringarna på elmarknaden under den mandatperiod vi nu är inne i. Det var framför allt tre delar. Det handlade om att få en mer konsumentinriktad energipolitik, att få fram mer förnybar energi och att få ett mycket större fokus på energieffektivisering. Jag vill försöka visa hur alla de tre punkterna verkligen är viktiga för att få energimarknaden att fungera bättre. Det har också påverkan på vilka priser som hushåll och industrikunder behöver betala. Jag vill börja med att påminna om de fyra punkter som var själva syftet med avregleringen av elmarknaden . Det var framför allt fyra saker. Det var för det första att få en ökad pris- och kostnadseffektivitet, för det andra att få ökad konkurrens, för det tredje att få ökad valfrihet bland elanvändarna och för det fjärde att få en effektivitet också inom nätverksamheten och att den skulle öka. Det var de fyra utgångspunkter som fanns . Man kan snabbt försöka titta på hur händelseutvecklingen har varit och börja med konkurrensen. Konkurrensfrågorna är centrala både för att förstå hur elprisutvecklingen men också hur kundernas ställning har kommit att bli. Direkt 1996 hade vi ett flertal bolag och aktörer som tävlade om kunderna i något som i varje fall liknade konkurrens. Elpriserna sjönk också inledningsvis. Men relativt snart började de tre större kraftföretagen , numera Eon, och Fortum att köpa upp väldigt många andra aktörer. Det ni ser här på bilden är de 4050 strukturaffärer som de tre bolagen sammantaget gjorde 19962004. De är väldigt många, som ni ser. Även basindustrin sålde successivt av väldigt mycket egen elproduktion till kraftföretagen. Det är viktigt att ha som en bakgrundsbild. Vi har , som också våra myndigheter har beskrivit, en oligopolliknande situation på svensk elmarknad där de tre stora kraftföretagen tillsammans står för av elproduktionen i vårt land. Insikten om det påverkar den diskussion vi har i men också i allra högsta grad den diskussion som sker i hela och inom EU. Detta är fyra exempel på hur den diskussionen ser ut. Det är först det som har pekat på. Den ökade koncentrationen på den nordiska marknaden har nått en sådan nivå att den är oproblematisk, som den har uttryckt det. från pekade på bristerna i den finansiella elmarknaden vad gäller transparens, öppenhet och insyn. Vi har också den diskussion som pågår väldigt högt och intressant i Eu- ropa, där tecknen på dålig konkurrens är väldigt tydliga. Antalet aktörer på energimarknaden minskar nu väldigt snabbt. De stora europeiska kraftföretagen har väldiga vinster. De köper upp väldigt mycket. STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 spås endast sex, sju stora aktörer att återstå. Detta sker som våra länders elmarknader ska knytas ihop med kablar. Det gör att elpriserna jämnas ut, och säljaren kan exportera sin el till den som betalar höga priser. kommer EU-25 att importera av sin energi. Kommissionens granskning av konkurrensen på el- och gasmarknaden som presenterades är en av de största i EU:s historia. Den visade på ganska många oroande tecken, för att uttrycka mig milt. Konkurrenskommissionären lovade också att kommissionen ska använda konkurrenslagstiftningen för att se om företag missbrukar en dominerande ställning. Det är också klart att vår nordiska elmarknad i en europeisk jämförelse den som kommissionen gjorde inte har de största bristerna och också rent tekniskt fungerar ganska väl. Men eftersom vi var väldigt tidigt ute med liberaliseringen blir det också naturligt att vi ser de brister som uppstår runtikring oss med en helt annan oro än vad kanske andra länder har gjort. Om vi ser till antalet elsäljare i , som är de som hushållskunderna möter oftast, har de varit relativt många . Det finns 122 stycken. Men ca 70 av företagen agerar som återförsäljare för de tre stora företagen. Även på detta område är mångfalden betydligt mindre än vad den kan synas vara. Det ser vi som ett problem. Jag ser också över vilka möjligheter som finns att vidta åtgärder. Om vi sedan tittar på elpriset och nätavgifterna har elpriserna stigit kraftigt sedan avregleringen. Det vet alla vi som sitter här. Höjningen är av elpriset som det såg ut exklusive skatt och moms. Jag ska återkomma till skatten snart. Här ser man också att det så kallade spotpriset på elbörsen den svarta raka linjen nere i det röda fältet inte är det elpris som konsumenterna får. Tillsvidarepriset har i ökat sedan avregleringen. En vanlig svensk genomsnittlig konsument får en elräkning som består både av kostnad för energi och för nätavgiften. Bolagen har sedan avregleringen höjt nätavgifterna med i genomsnitt , eller per abonnent. Det är viktigt att notera det. Det myndigheterna, i det här fallet , har hunnit granska vet ni alla har resulterat i beslut att betala tillbaka ½ miljard kronor till kunderna i för höga nätavgifter. Men på grund av överklaganden har de pengarna ännu inte betalats ut till kunderna. Den enda myndighetsavgift som konsumenten är skyldig att betala är elsäkerhetsavgiften. Här finns det inga avgifter och skatter att skylla höjningarna på. Därtill har skatterna höjts, vilket jag ska återkomma till. På den här bilden ser ni vad som är skatt, moms och elcertifikat. Om vi utgår är det två tredjedelar av de ökade kostnaderna för hushållen som beror på bolagens höjningar, om man lägger ihop elpris och nätavgift. För att inte bli beskylld för att släta över detta med skatter det vill jag verkligen inte bli ska jag visa några bilder både om dem och om elcertifikaten. Ofta ges bilden av att skatterna är den stora förklaringen till de höga elräkningarna. Det ligger skatt både på konsumtion och på produktion. Det är korrekt att vi har skatter på el. Som ni ser här är produktionsskatterna de som ni ser på bilden en väldigt liten del av priset. Men det är också sant att elskatterna har höjts. Elskatten är på . Skatten går inte upp när elpriset går upp, utan den justeras i takt med konsumentprisindex. Den ser ut så här. Hushållen har också blivit kompenserade för stora delar av skattehöjningen på el med sänkt skatt på arbete, den så kallade växlingen. Men kostnaderna för elcertifikaten då? De ser ut så här. Det är i ett elpris . Dessutom kommer certifikaten att också ha en prissänkande effekt, framför allt för att de får fram ny förnybar el. Jag ska senare visa att det har en väldigt viktig påverkan på elpriset. Så här ser det ut för konsumenterna i en europeisk jämförelse. Här ser man hur stor del av kostnaden för konsumenternas el plus nät handlar om. Där ser ni också att ligger i den övre halvan. Man kan också här se en jämförelse mellan hur skatt och moms ser ut i de olika länderna. Det som är viktigt för att belysa utveckling är den här bilden, nämligen industrins förutsättningar. Mer än hälften av elen är den el som kraftbolagen säljer till industrin. Här ser vi de elpriserna också i en europeisk jämförelse. Det är den tjocka röda linjen ganska långt ned som är . Elpriserna för den svenska industrin har mer än fördubblats sedan avregleringen . Det har skett trots att industrin knappt betalar någon skatt och är helt befriad från elcertifikatavgiften. Här ser man också tendensen till att priserna krymper ihop, dras ihop i spannet. Vi har alla här fått, och också jag, kraftiga reaktioner på det som inte minst basindustrin beskriver som en förmögenhetsöverföring från industrin till elbolagen. Jag vill visa en bild som också talar ett väldigt tydligt språk. Det gäller delvis det industrin pekar på. Det svarar också i sig på påståendet att de ökade priserna för hushållen bara skulle bero på skatter. Då skulle omöjligen vinsterna ha kunnat växa så kraftigt som de har gjort . Den här bilden visar vinstutvecklingen för Fortum, Eon och . Hur är det då med utsläppshandeln, som det har varit mycket diskussion Många elbolag har också sagt att det är raka rör mellan ökade priser för utsläppsrätterna och elpriserna. Även ni i näringsutskottet har fått väldigt mycket brev och vykort om det. Att förstå hur den här frågan påverkar är väldigt svårt. Jag vet att vi här förstår det. Det är en viktig del i diskussionen att försöka vara med och beskriva: Hur sätts elpriset på den nordiska elbörsen? STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Vi har det som heter marginalkostnadsprissättning. Det betyder att priset sätts av den dyraste produktionen. Det innebär att kolkondenskraft ofta är prissättande i det nordiska systemet. Utsläppshandeln har ett viktigt syfte, nämligen att fördyra fossil kraft. Det är liksom hela poängen med det. Det påverkar också marginalpriset. Kritiken mot utsläppshandeln bygger därför på att fossil el blir prissättande på en marginalprissatt marknad. För att elmarknaden ska fungera väl måste det därför finnas drivkrafter för mindre kostsam el, till exempel kraftvärme och vindkraft, att komma in i systemet och skjuta bort den dyraste kraften. Så har inte skett ännu i tillräcklig utsträckning. Man kan säga att det är oerhört viktigt för elpriset långsiktigt att bygga ut mer förnybar energi och bryta vårt beroende av de allt dyrare fossila bränslena. Handeln med utsläppsrätter är ett nytt men mycket viktigt verktyg. Det har kommit fram den allra att det också har funnits och finns ett överskott av utsläppsrätter i . har priserna sjunkit rejält. Som högst låg de på , nu är de nere i . Att marknaden har reagerat på den informationen visar också att marknaden fungerar. När priset har gått ned på utsläppsrätterna har inte konsumentpriset följt efter. Jag tycker att vi nu kan förvänta oss att elpriserna sänks i konsumentledet, eftersom elbolagen tidigare höjde elpriset kraftigt just med hänvisning till höga priser på utsläppsrätter. Det har inte skett fullt ut, men det tycker jag är ett anständighetskrav. Det är också viktigt att inte glömma bort att den fossila kraften på marginalen i prissättningen har blivit dyrare framför allt för att råvarupriserna har stigit. Oljan har blivit dyrare på . Utsläppshandeln har funnits i ett av . Den sista bilden visar det som på både långt och kort sikt är en väldig styrka för vår ekonomi. Det handlar om hur liten andel fossil kraft i elproduktionen som vi har jämfört med andra länder. Ni ser på sjätte raden här. I takt med att oljan knappast kommer att bli billigare kommer också elpriserna verkligen att påverkas i oljeberoende länder och sannolikt mindre i . Vi arbetar nu mycket aktivt med energiomställningen, att öka de förnybara energikällorna och göra oss oberoende av oljan. är det detta som kommer att ha störst påverkan för att minska kostnaderna för elpriset och ta ansvar för miljön. Ju mer vi fokuserar på energieffektivisering, desto mer balans blir det också på elmarknaden mellan kunderna och kraftproducenterna. Jag har också, som jag vill avsluta med, bett om och också fått förslag från många av våra myndigheter, som också kommer att medverka här . Hur kan vi förbättra konkurrensen, insynen och kundernas ställning och få en mer fungerande elmarknad? Några av de förslag som vi tittar på nu är till exempel ett utökat gemensamt ansvar för tillsynen av den nordiska marknaden. Det handlar om hur etableringen av nya aktörer kan underlättas. har pekat på att det kan behövas nya kontraktsformer för att inte minst underlätta industrikundernas möjligheter att reagera på kortsiktiga prisändringar. Frågan om industrikontraktens utformning är mycket viktig. Jag kommer att återkomma med konkreta förslag när vi har berett färdigt detta utifrån vad myndigheterna har föreslagit. Jag vill också nämna två andra områden som jag har uppe och överväger , inte minst efter diskussionen med basindustrins företrädare. Det har handlat om en diskussion om de betydande inkomstöverföringarna från hushållen och basindustrin till kraftföretagen. Det har också påpekat i sina förslag till regeringen. Regeringen prövar metoder för återbäring, om man kan kalla det för det, att höja beskattningen på befintligt kärnkraft och vattenkraft och ge tillbaka delar av de stora vinsterna till kunderna. Det kan till exempel ske genom sänkta skatter för elanvändarna eller stöd av olika slag. Konverteringsstödet som har införts nu för att byta från oljeuppvärmning är ett sådant exempel. Det finansierades genom en tidsbegränsad höjning av fastighetsskatten på vattenkraftverk. Vi tittar nu också på andra former av sådana överföringar till kunderna. Det andra jag vill nämna är svårt men värt att verkligen analysera noga. De höga bränslepriserna på fossil el är kanske den viktigaste orsaken till de högre elpriserna vid sidan av den dåliga konkurrensen på elmarknaden. Jag skulle vilja undersöka om inte spotmarknad i stället skulle kunna delas upp i två olika marknader, en tjänst för baslast och en tjänst för toppkraft. Det kommer regeringen nu att analysera. Förutom att det skulle ge en mer rättvis prisbildning jämfört med dagens skulle det också medföra en ökad möjlighet för användarna, inte minst industrin, att anpassa sin förbrukning så att de utnyttjar toppkrafterna och de dyra fossila bränslena så lite som möjligt. Inverkan från utsläppshandeln på elpriset den tid som kol styr marginalkostnadsprissättningen skulle kunna minimeras i baslastmarknaden och endast få fullt genomslag på den lilla toppen. Ni såg också på bilden hur vår elmarknad ser ut. I stället för att ha ett pris skulle man ha två tjänster som man säljer. Det tycker jag är intressant att analysera. Kundernas ställning behöver bli starkare. Man behöver fler incitament för att kunna påverka sin egen förbrukning. Dit hör också förslagen om individuell mätning för hushållskunderna, som ett annat exempel. Detta är de analyser regeringen gör, redovisade så här kort . Det är också något om de förslag och överväganden som vi nu gör i . Tack så mycket. STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Ordföranden: för det, samhällsbyggnadsminister . Det var föredömligt kortare än angiven tid. Då är det tid för ledamöternas frågor med anledning av detta. Först ut på plan är näringsutskottets förste vice ordförande . Per (): Tack, fru ordförande. Jag ska visa en bild på tavlan. Tack för ett väldigt bra inledande anförande . Vi får hålla oss till ungefär en minut. Jag ska fatta mig väldigt kort i min fråga. Jag visar nu en bild som är ganska lik den du visade. Den ger lite förenklat vid hand att var av elpriset skatt. Vi ser också elprisets utveckling och nätavgiften. Det är viktigt att vi är överens om verklighetsbeskrivningen. Min fråga blir: Stämmer den här bilden med den bild som du gav på ett ungefär? Mitt intryck är att den faktiskt gör det. Vi har gått från i skatt till någonstans i skatt. Min nästa fråga blir: Hur mycket kommer skatterna att öka när vi har de resterande delarna av den gröna skatteväxlingen? Det finns, om jag kommer ihåg rätt, 12 miljarder kvar att skatteväxla. Om vi lägger alla de 12 miljarderna på elen motsvarar det ytterligare i skatt. Men jag misstänker att ni tänker fördela ut det också på lite andra saker som bensin, diesel och så. Men det vore bra att få ett svar på den frågan. Samhällsbyggnadsminister : Jag kan inte svara exakt om den här bilden är exakt likadan. Men i stort sett ger den samma bild. Det är inget som jag vill försöka dölja att skatten är en del av elpriset. Den dåliga konkurrensen är en annan. Sättet som vi sätter priset är en tredje del. Den fossila kraftens påverkan och utsläppshandeln är en fjärde del. Jag vill också understryka att den skatteväxling som har pågått har två sidor. Den ena talar Per gärna om, att man höjer skatten. Den andra är att skatter också sänks i andra led för kunderna. Ska man ge en hel och rättvisande bild av vad skatteväxlingen betyder i plånboken för kunderna måste man titta på hela bilden. Jag vill ändå påstå att det inte är skatterna som är förklaringen till obalanserna på elmarknaden. Förklaringen som jag vill fortsätta att koncentrera arbetet på handlar om konkurrensen och kundernas möjlighet att vara mer aktiva. Det handlar också om andelen förnybar billig energi som finns i systemet. (): Vi har sett sammankopplingen med . Samhällsbyggnadsministern anknöt till att vi alltmer knyts ihop med . Min fråga är: Hur ser samhällsbyggnadsministerns prisbild ut framöver? Kommer vi i att kunna ha lägre priser än i övriga ? Hur ser samhällsbyggnadsministern på den situationen? Hur diskuteras bland dina kolleger i hur prissättningen ser ut, och hur kommer det att påverka? Vi har utsläppsrätterna, som vi har berört. Vi ser hur mycket de har påverkat elpriset. Förs det någon sådan diskussion i bland dina kolleger? Hur får man det transparent, så att inte utsläppsrätterna slår igenom på det sätt som de har gjort ? Priset rusade upp till, precis som du säger , och föll sedan tillbaka, och föll tillbaka ordentligt. Det gör att vi får en situation som är svår att hantera. Vi blir som enskilda kunder drabbade av att våra elhandlare höjer priset, och sedan sänker de inte då priset sjunker tillbaka. Hur ser du på den situationen, ? Samhällsbyggnadsminister : Det är flera frågor i en, och de är ganska stora allihop. Jag ska i varje fall ge tre kommentarer. Utsläppshandeln, som jag sade innan, är ny. Den har också ett mycket bestämt syfte. Den ska göra utsläpp av fossila bränslen dyrare för att driva på i riktning mot det som inte förstör för klimatet. Det är också ett väldigt nytt system. Fördelning av antalet utsläppsrättigheter är oerhört viktigt. I och med att systemet är ganska omoget har det också varit för många utsläppsrättigheter ute. kommer en ny fördelningsomgång. Det är väldigt viktigt att alla länder har öppna diskussioner om detta så att utsläppshandeln inte snedvrider delar av marknaden eller påverkar konkurrensen negativt. Det ska ske på ett öppet sätt med avsikten att verkligen få ned de fossila utsläppen. Jag tror verkligen på det systemet. Men det kräver väldigt mycket översyn, och inte minst den diskussion vi har i . Den långsiktiga ambitionen är att elmarknaden i ska bindas ihop och bli europeisk. Vi har haft en diskussion i energirådet, och jag hoppas att den kommer upp på mötet . Kommissionens rapport har visat att bristerna i konkurrensen är gigantiska i . Jag skulle vilja uttrycka det så här. Vi vill nog se på allvar att alla länder förmår att ingripa mot den bristande konkurrensen, förmår att bygga ut sin egen produktion och förmår att verkligen öppna för en rimlig och rättvis konkurrens innan man fullt ut kan gå vidare på den europeiska elmarknaden. Annars får vi bara smittan av det dåliga och kan inte dra nytta av den goda tanken att ha ett gemensamt ansvar för hela energimarknaden i . Den diskussionen har vuxit bland EU-ministrarna, och den tycker jag är viktig. (): Jag tycker att frågan om just elskatten och annat är någonting som vi får återkomma till. Ministern talar om skatteväxlingen som kvarstår med 12 miljarder. Den har vi inte sett slutet på ännu och inte ens början på. Det får vi nog anledning att återkomma till. STENOGRAFISK UTSKRIFT AV NÄRINGSUTSKOTTETS OFFENTLIGA UTFRÅGNING OM ELMARKNADEN DEN 18 MAJ 2006 2005/06:RFR9 Jag har en fråga om konkurrens på elmarknaden, som förvisso kan bli mycket bättre. Två inslag är bland annat följande. Ett är att man ska kunna byta elleverantör smidigt, och det andra är att man som konsument måste kunna förstå sin egen elräkning. När det gäller det första att kunna byta elleverantör är en viktig del att se till att bolagen gör det snabbt när man har kommit in med en beställning som kund. Det har inte alltid varit så, och fortfarande fungerar det inte riktigt bra. En majoritet i beställde ett vitessystem, ett slags bötessystem, för de företag som inte gör det snabbt nog för kunden. Men det har inte regeringen levererat, i varje fall inte . Jag skulle vilja höra en synpunkt på detta. Även de krångliga elräkningarna består. Vad tänker och regeringen göra åt det egentligen? Samhällsbyggnadsminister (): Vi kommer säkert att återkomma till diskussionen om skatterna som var inne på. När det handlar om kundernas ställning har ganska många förslag landat på bord, inte minst , som också handlar om att det ska vara mycket enklare och gå mycket snabbare att byta leverantör. Man ska verkligen kunna byta utan problem.