eunbil · GU0N1966 · 2006-12-15 00:00:00 — Rådets möte (miljö) . Dagordningspunkt 6a och 6b. Proposal for a Council Decision concerning the provisional prohibition of the use and sale in of genetically modified maize (mays L. line MON 810) pursuant to Directive 2001/18/EC of Parliament and of the Council (LA) Adoption Proposal for a Council Decision concerning the provisional prohibition of the use and sale in of genetically modified maize (mays L. line T25) pursuant to Directive 2001/18/EC of Parliament and of the Council (LA) Adoption 13764/06 (AGRILEG 164 ENV 519) 13767/06 (AGRILEG 165 ENV 521) behandlad vid samråd med : En liknande fråga behandlades med . Två genetiskt modifierade majssorter är godkända och utsläppta på marknaden enligt det förra direktivet om godkännande av GMO (direktiv /220/EEG, numera ersatt av direktiv /18/EG). införde, enligt skyddsklausulen i det tidigare direktivet (artikel 16), skyddsåtgärder och förbjöd import av de aktuella GM-produkterna. Efter att det tidigare direktivet (90/220/EEG) har upphört och ersatts av utsättningsdirektivet (2001/18/EG) har åberopat skyddsklausulen (artikel 23) i utsättningsdirektivet. Kommissionens myndigheter (både den tidigare för växter samt den nuvarande Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, EFSA) har yttrat sig över införande av skyddsåtgärder. Myndigheternas slutsats var att de uppgifter som överlämnats av inte utgjorde några nya vetenskapliga bevis som skulle kunna ogiltigförklara miljöriskbedömningen av de genetiskt modifierade produkterna. ombad kommissionen att upphöra med skyddsåtgärderna, varefter ärendet, , togs upp i kommittén under direktiv /18/EG. Kommittén kunde inte avge något yttrande eftersom ingen kvalificerad majoritet kunde uppnås varken för eller emot kommissionens förslag. Ärendet lämnades över till rådet som röstade . Rådet kunde enas genom att med kvalificerad majoritet motsätta sig kommissionens förslag till beslut. lade ned sin röst både i kommittén och i rådet. lade även en röstförklaring med en motivering om varför man valde att lägga ned rösten, med innebörden att ansåg att hänsyn måste tas till subsidiaritetsprincipen samt av respekt för de enskilda medlemsstaterna. Då en kvalificerad majoritet av rösterna erhölls mot kommissionens förslag, kan kommissionen, enligt kommittéförfarandet, förelägga rådet ett ändrat förslag, åter lägga fram sitt förslag eller lägga fram ett lagstiftningsförslag på grundval av fördraget. bad kommissionen EFSA att yttra sig om det fanns några vetenskapliga skäl för agerande och ombads särskilt att ta hänsyn till eventuella nya vetenskapliga rön som tillkommit sedan det förra vetenskapliga yttrandet om de aktuella genetiskt modifierade organismerna. avgav EFSA sitt yttrande där det kunde konstateras att det inte fanns några vetenskapliga belägg för att ha fortsatta förbud. Kommissionen har därför på nytt lagt fram ett förslag inför rådet. Förslaget är riktat mot med innebörden att förbuden mot import av de aktuella GM-produkterna ska upphöra. WTO-panelen, som behandlade det s.k. moratoriet i EU mellan 1998 2003, behandlade även några medlemsstaters nationella förbud mot vissa genetiskt modifierade produkter. Bland annat bedömde panelen förbud mot majssorterna och kunde konstatera att skyddsåtgärderna inte är förenliga med krav på vetenskapliga bevis och genomförd riskbedömning som underlag för de aktuella regleringsåtgärderna. Rättslig grund och beslutsförfarande Artikel 18(1) i direktiv /18/EG. Den artikel som åberopas av är artikel 23 i direktiv /18/EG, tidigare artikel 16 i det f.d. direktivet 90/220/EEG (båda direktiven rör/rörde godkännanden av genetiskt modifierade organismer, GMO i EU). noterar att ärendet har varit uppe för prövning i de vetenskapliga kommittéerna flertalet gånger. Inte i några fall har de vetenskapliga kommittéerna kunnat finna belägg för att de av förbjudna produkterna skulle utgöra en risk för människors och djurs hälsa eller för miljön. Inför den första omröstningen i kommittén yttrade sig om ärendet. Verket ansåg att det inte fanns några vetenskapliga belägg för att skulle kunna åberopa skyddsklausulen i direktivet för att kunna förbjuda import av de genmodifierade produkterna. anser att har haft möjlighet att presentera nya vetenskapliga rön som skulle ge belägg för att produkterna skulle kunna skada människors och djurs hälsa samt miljön. anser därför att det inte har uppkommit några vetenskapliga belägg för att kan använda sig av den åberopade skyddsklausulen i direktiv /18/EG för att kunna fortsätta med de pågående förbuden. anser även att EU bör efterleva WTO-panelens yttrande angående det s.k. moratoriet. Skulle ingen efterlevnad ske finns det risk att begäran om att tillgripa handelsbegränsande motåtgärder kan väntas. anser att detta vore mycket olyckligt särskilt med hänsyn till att motåtgärder förmodligen kommer att röra sig om större belopp och sannolikt medföra negativa effekter för svensk industri. ämnar därför rösta för kommissionens förslag om att ska upphöra med skyddsåtgärderna. Kommissionen anser i bägge fallen att de mått som tagits inte är berättigade under artikel 23 i direktiv /18/EG och att nödvändiga åtgärder för att följa dessa beslut ska ske efter att de antagits. Gällande svenska regler och förslagets effekter på dessa De gällande regler som finns för hantering av genetiskt modifierade organismer är i huvudsak baserade på unionens lagstiftning. Den lagstiftning som reglerar genetiskt modifierade organismer är utsättningsdirektivet (direktiv /18/EG) som behandlar godkännanden för marknadstillträde (implementerat i svensk rätt genom SFS 2002:1086), EG:s förordning 1829/2003 för genetiskt modifierade livsmedel och foder samt EG:s förordning 1830/2003 för spårbarhet och märkning. Genetiskt modifierade organismer behandlas i 13:e kapitel. är dessutom part till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet, vilket är införlivat i EG-rätten genom EG:s förordning 1946/2003 om gränsöverskridande förflyttningar av genetiskt modifierade organismer. Om inget beslut kan fattas av rådet kan kommissionen anta förslaget i enlighet med kommittéförfarandet.