urf · GTA5URF4 · 2006-01-01 00:00:00 — Bättre information om registret Det framgår tydligt av enkätsvaren att ett stort antal ledamöter ser ett behov av bättre information om registret. Information bör enligt utredningens mening gå ut till ledamöterna dels kort efter det att de påbörjar sitt uppdrag efter ett nytt val, dels med vissa intervaller . Två olika utskick bör göras, dels ett med information avseende anmälan till registret, dels ett med information om ändringsanmälan. Utskicket med information om anmälningsförfarandet sänds lämpligen ut efter det att samlats efter valet, medan informationen om ändringsanmälan skickas ut . De ledamöter som väljs om får information om möjligheten till ändringsanmälan vid det första utskick som görs efter valet. Utredningen har tagit fram ett förslag på informationsmaterial att ge till ledamöterna när de tillträder sina uppdrag (bilaga 3). 9 DEN PRAKTISKA HANTERINGEN AV REGISTRET Anmälningen av uppgifterna till registret förenklas Med utredningens förslag kommer registret att innehålla färre poster, och det blir därmed tillräckligt att utöver de uppgifter som antecknas i registret genom kammarkansliets försorg endast ta upp en post, som lämpligen kan benämnas Övriga uppgifter. Det blir således för ledamöterna fråga om att endast rapportera en registerpost, och där uppge åtaganden och ekonomiska intressen som enligt ledamotens bedömning omfattas av ett befogat allmänt intresse. Eftersom det inte är möjligt att använda s.k. e-legitimation, är det inte möjligt att endast skicka in anmälan till kammarkansliet elektroniskt. Anmälan måste därför även fortsättningsvis också ske på en pappersblankett som undertecknats av ledamoten. Om det blir möjligt att använda e-legitimation finns det anledning att se över registerhanteringen i syfte att möjliggöra ett helt elektroniskt anmälningsförfarande. Utredningen har tagit fram ett förslag på en anmälningsblankett på vilken ledamöterna kan ange de övriga uppgifter som de önskar anmäla till registret, eller ange att övriga registreringspliktiga uppgifter saknas (bilaga 4). Registeruppgifterna bör kvarstå efter ett nytt riksdagsval En möjlighet för ledamöterna att behålla sina registeruppgifter över ett riksdagsval skulle underlätta hanteringen för ledamöterna. En bestämmelse bör därför införas, med innebörd att en ledamot som tidigare anmält sig till registret, och som efter att ha återvalts inte inkommer med nya uppgifter, skall kvarstå i registret med de tidigare anmälda uppgifterna. Tidpunkten för införande av uppgifter i registret Enligt utredningens mening saknas det anledning att i lagen närmare reglera den tidpunkt vid vilken de uppgifter som anmäls skall föras in i registret. Den nuvarande lagens 13 §, där det föreskrivs att uppgifterna i en anmälan skall registreras senast efter det att anmälan gjorts, föreslås därför tas bort. 10.1 Förslag till lag om registrering av riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen Den nya ordningen för registrering av uppgifter om riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen föreslås regleras i en ny lag. För att markera att registreringen skall omfatta samtliga ledamöter har lagens rubrik justerats något. Första stycket överensstämmer i sak med den nuvarande lagens 1 §. Andra stycket är nytt. Där föreskrivs att riksdagsförvaltningen är personuppgiftsansvarig i personuppgiftslagens (1998:204) mening för den behandling av personuppgifter som utförs. Första stycket överensstämmer med den nuvarande lagens 2 §. Andra stycket är nytt. Av bestämmelsen som till sin lydelse överensstämmer med ett stort antal föreskrifter i andra speciallagar avseende behandling av personuppgifter framgår att något samtycke från den person uppgifterna avser inte är ett krav för att registrering av uppgifter skall få ske. Paragrafen anger ändamålet med registret och överensstämmer i sak med den nuvarande lagens 5 §. Registrets ändamål har utredningen behandlat i avsnitt 6. I första stycket regleras vilka uppgifter om ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen som föreslås antecknas i registret genom riksdagsförvaltningens försorg, utan inhämtande av uppgifter från varje berörd ledamot. 2005/06:URF4 10 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR Andra stycket innehåller föreskrifter om hur sådana uppgifter som antecknas i registret genom riksdagsförvaltningens försorg kan hämtas in från VPC, och . Det framgår vidare att uppgifter får lämnas till riksdagsförvaltningen genom automatisk databehandling. Utredningens överväganden i dessa delar har redovisats i avsnitt 7.4.1 och 7.4.2 samt 9.4.1. Paragrafen reglerar den skyldighet, som föreslås åvila varje ledamot, att till registret anmäla sådana uppgifter om åtaganden och ekonomiska intressen som enligt ledamotens bedömning omfattas av ett befogat allmänt intresse. Anmälan skall enligt 6 § göras skriftligen. Utredningens överväganden i denna del framgår av avsnitt 7.4.3. Första stycket har ändrats i förhållande till den nuvarande lagens 6 § som en konsekvens av att vissa uppgifter föreslås hämtas in centralt av kammarkansliet och att registret enligt förslaget görs obligatoriskt. Andra stycket överensstämmer i sak med den nuvarande lagens 8 §. Det klargörs dock att bestämmelsen gäller det slags uppgifter som ledamöter själva väljer att anmäla till registret enligt 5 §. Paragrafen motsvarar närmast nuvarande 10 § första stycket och innehåller föreskrifter om vilka uppgifter som skall antecknas i registret. Det framgår att de uppgifter som skall registreras är de som antecknas i registret genom kammarkansliets försorg enligt 4 § och anmäls till registret av ledamöterna enligt 5 §. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 § och innehåller dessutom en hänvisning till att uppgifter förs in i registret genom kammarkansliets försorg. 10 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2005/06:URF4 Paragrafen överensstämmer med den nuvarande lagens 14 §. Paragrafen behandlar gallring av uppgifter i registret och ersätter föreskrifterna om gallring i nuvarande lagens 15 §. Uppgifterna kvarstår i registret så länge ledamoten är verksam som ledamot, även om uppdraget sträcker sig över flera valperioder. Uppgifterna kvarstår även då en ledamot, utan att lämna sitt uppdrag, är frånvarande från riksdagsarbetet på grund av t.ex. sjukskrivning, föräldraledighet eller annan bortovaro. Andra meningen överensstämmer i sak med den nuvarande lagens 15 § sista meningen. Paragrafen överensstämmer i sak med den nuvarande lagens 16 §. Av paragrafen framgår att bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd är tillämpliga vid behandling av personuppgifter enligt lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen. 2005/06:URF4 10 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 10.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument 8 kap 3 § I paragrafen föreslås ett nytt fjärde stycke som innehåller en bestämmelse om att uppgifter som skall antecknas i registret över riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen får lämnas ut till riksdagsförvaltningen av en central värdepappersförvarare genom automatisk databehandling. Be- stämmelsen är tillkommen i syfte att möjliggöra överföring av uppgifter om ledamöternas innehav av finansiella instrument hos en central värdepappersförvarare (i praktiken VPC) till riksdagsförvaltningen genom automatisk databehandling. Samtycke från den person som uppgifterna rör torde inte vara nödvändigt vid sådan överföring av uppgifter (prop. 1990/91:42 s. 58). 10 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 2005/06:URF4 10.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet För att möjliggöra inhämtande från av sådana uppgifter om ledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen som föreslås bli antecknade i registret genom riksdagsförvaltningens försorg enligt 4 § lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen, införs i paragrafen en ny ändamålsbestämmelse i punkt 7. Översyn av lagen (1996:810) om riksdagsledamöters ekonomiska intressen och åtaganden Direktiv enligt beslut av riksdagsstyrelsen Registret för ledamöternas ekonomiska intressen och åtaganden har snart funnits . Detta talar för att en utvärdering av registret nu kommer till stånd inte minst mot bakgrund av att vissa tillämpningssvårigheter påtalats av företrädare för riksdagsgrupperna. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har vidare i en skrivelse till riksdagsstyrelsen begärt att frågan om hur ett obligatoriskt register skulle kunna utformas ska utredas. Lagen om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen (SFS 1996:810) trädde i kraft . Registreringen började tillämpas fr.o.m. /97. Registreringen omfattar i första hand de ordinarie ledamöterna samt de ledamöter som tjänstgör som ersättare för statsråd och talman. Annan ersättare för ledamot skall ingå i registret då det beräknas att ledamoten kommer att tjänstgöra i följd. Anmälan till registret är frivillig, men ledamot som väljer att anmäla sig till registret är skyldig att anmäla alla registreringspliktiga uppgifter som förekommer vid anmälningstillfället. En följd av kravet på fullständig redovisning är en skyldighet att anmäla tillkommande registreringspliktiga uppgifter. En ledamot kan när som helst återkalla en anmälan om registrering. En anmälan om registrering skall göras skriftligen till kammarkansli från det att sammanträtt första gången efter ett val eller från den senare tidpunkt då uppdraget som riksdagsledamot påbörjades. En anmälan kan dock alltid göras . Nya registreringspliktiga uppgifter eller ändringar av registrerade uppgifter skall anmälas skriftligen efter det att de uppkommit. Bland uppgifter som skall ingå i registret märks ägarintressen i olika slags företag, såsom aktier i ett aktiebolag och andelar i ett handelsbolag eller en ekonomisk förening, förutsatt att värdet av aktierna eller andelarna uppgår till två basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Även innehav av fastighet som är näringsfastighet skall registreras. Vidare skall registrering ske av olika slag av inkomstbringande verksamhet, såsom avlönad anställning vid sidan av ledamotsuppdraget och vid sidan av uppdraget bedriven självständig verksamhet som lantbrukare, läkare, advokat, journalist etc. Avtal av ekonomisk karaktär mellan en ledamot och arbetsgivare skall registreras, bl.a. löne- eller pensionsförmån som utgår under tid som omfattas av uppdraget som riksdagsledamot, men även avtal som får effekt först sedan uppdraget som riksdagsledamot har upphört. Styrelseuppdrag och uppdrag som revisor i bl.a. aktiebolag, handelsbolag och ekonomisk förening skall registreras. Detsamma gäller motsvarande uppdrag i en ideell förening som har till uppgift att främja medlemmarnas ekonomiska intressen och stiftelse som bedriver rörelse eller annan ekonomisk verksamhet. Bland de ideella föreningar som träffas av registreringskravet kan nämnas intresseorganisationer såsom fackliga organisationer, arbetsgivarorganisationer och näringslivsorganisationer. Of- fentliga uppdrag skall registreras, såvida de inte endast är av tillfällig karaktär. Detta gäller såväl statliga som primärkommunala och landstingskommunala uppdrag. Slutligen skall också vissa materiella förmåner och sekreterar- eller utredningshjälp registreras. Endast förekomsten av de registreringspliktiga omständigheterna skall registreras. Belopp eller värden skall inte i något fall förekomma. En ledamot som inte har någon registreringspliktig uppgift har rätt att efter anmälan få en anteckning om detta i registret. Innan anmälda uppgifter får registreras skall i förekommande fall enskilda och juridiska personer samt offentliga organ som omfattas av vissa av de registreringspliktiga uppgifterna beredas tillfälle att yttra sig över uppgifter som berör dem. Lagen innehåller även regler om gallring och arkivering av uppgifter. Uppgifterna skall utgå ur registret när en valperiod har löpt ut. Även uppgifterna om den som lämnar sitt uppdrag eller återkallar sin anmälan till registret skall utgå ur registret. Vid registrering av förändringar av i registret antecknade förhållanden skall de gamla uppgifterna utgå ur registret. Uppgifter som har utgått ur registret skall arkiveras enligt arkivlagen (1990:782). Registreringen sker i ledamotsekonomiska registret, LedEkReg. Registret förs i Lotus Notes och administreras av kammarkansliet. En vidareutvecklad version av dataregistret togs i bruk efter öppnande efter valet . Anmälan sker genom att ledamoten fyller i ett anmälningsformulär direkt i databasen i Notes. I och med att ledamoten på detta sätt registrerar uppgifterna får kammarkansliet ett meddelande härom per e-post. För att anmälan skall vara fullständig krävs att ledamoten också skriver ut anmälningsblanketten och sänder in den undertecknad till kammarkansliet. Det finns en användarinstruktion för databasen för ledamöter och administrativ personal tillgänglig online med möjlighet till utskrift. När den undertecknade anmälan inkommer till kammarkansliet diarieförs den manuellt i Rixdia. Den förvaras sedan i ett låst arkivskåp på kammarkansliet. En kopia sätts in i en särskild pärm. Frågan om obligatorisk registrering har med anledning av väckta motioner (s och v) behandlat frågan om införande av ett obligatoriskt register över riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen (bet. 2000/01:KU4 och 2001/02:KU12). Motionerna har avslagits med hänvisning till att lagstiftningen borde utvärderas och att riksdagsstyrelsen förberedde en sådan utvärdering som borde avvaktas innan ställning togs till frågan om en obligatorisk registrering. Inom kammarkansliet aktualiserades därefter frågan om en oberoende utvärdering av lagstiftningen och kontakter togs med gruppledarna. Övervägandena har dock inte lett till några beslut om att inleda en utvärdering. lämnade dåvarande kanslichefen vid kammarkansliet en nulägesbeskrivning av det ekonomiska registret till riksdagsstyrelsen (se riksdagsstyrelsens protokoll 2001/02:3). Riksdagsstyrelsen beslutade att över- lämna redovisningen, med viss komplettering, till . Utskottet lade handlingarna ad acta. I en skrivelse till riksdagsstyrelsen har socialdemokraterna i begärt att riksdagsstyrelsen ges i uppdrag att utreda hur ett obligatoriskt register över riksdagsledamöternas åtaganden och ekonomiska intressen skulle kunna utformas. Utvärdering och översyn av det ekonomiska registret Registret för registrering av ledamöternas ekonomiska intressen och åtaganden har tillkommit för att tillgodose allmänhetens berättigade krav på insyn i förekomsten av sidointressen och sidouppdrag hos ledamöterna. Av detta skäl finns ingen anledning att ifrågasätta behovet av ett sådant register. Det har däremot visat sig att det finns vissa problem i den praktiska tillämpningen och att anslutningen till registret gjorts i varierande omfattning under dess existens. Frågan om registret skall vara obligatoriskt har därför aktualiserats i olika sammanhang. En utbredd uppfattning är att det nuvarande systemet för registrering innebär svårigheter när det gäller den praktiska hanteringen. Ledamöterna och partikanslierna upplever att anmälningsproceduren är omständlig och krånglig samt att informationen och instruktionerna är svårtillgängliga och svåra att tillämpa. Kunskaperna om vilka uppgifter som skall registreras är i många fall bristfälliga och skälen för urvalet av registreringspliktiga uppgifter dåligt förankrade hos ledamöterna. Registeruppgifterna är inte heller alltid aktuella på grund av brister i anmälan och registrering av ändrade uppgifter. Med hänsyn till dessa brister i den nuvarande ordningen är det angeläget att utvärdera och se över lagen om riksdagsledamöters ekonomiska intressen och åtaganden. En översyn är också angelägen mot bakgrund av att lagstiftningen varit i kraft i snart och att i olika sammanhang förutsatt att en utvärdering kommer att göras. Utvärderingen och översynen bör göras av en oberoende utredare. Utredaren skall undersöka om den nuvarande omfattningen av de uppgifter som skall ingå i registret är ändamålsenlig och lämplig eller om andra eller ytterligare uppgifter, även av icke-ekonomisk art, bör ingå. Bedömningen bör ske utifrån en avvägning mellan det allmänna intresset av insyn i förekomsten av ledamöters sidointressen och sidouppdrag samt ledamotens berättigade krav på hänsyn till den personliga integriteten. Utredaren skall vidare utifrån de erfarenheter som gjorts om svårigheter i den praktiska hanteringen undersöka om det är möjligt att införa andra, mer automatiska, rutiner för hämta in uppgifter ur olika register, t.ex. genom kammarkansliets försorg, i stället för att uppgiftslämnandet helt vilar på den enskilde ledamoten. Vidare skall utredaren överväga bättre och mer lättillgängliga instruktioner till ledamöter och kansli för användningen av systemet. Slutligen skall utredaren överväga förutsättningarna för att införa ett obligatoriskt register. Utredaren bör skaffa sig information om och göra jämförelser med motsvarande regler och system för registrering av ledamöters ekonomiska intressen och åtaganden i andra länders parlament, i första hand i de nordiska länderna, , och . Uppdraget skall redovisas för riksdagsstyrelsen senast . Är du anmäld i registret? Registrets ändamål är enligt lagens 5 § att ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen i den omfattning som är motiverad av ett befogat allmänt intresse. Anser du att detta är en relevant motivering för att föra registret? Anser du att den nuvarande formuleringen av ändamålet med registret bör förändras? Om du svarade ja på föregående fråga, ange hur du anser att registrets ändamål bör förändras: Inte vad jag kan bedöma. Men kanske finns anledning att putsa. Angeläget uppdrag och jag hoppas att min gjorda anmälan till register gäller . Har inte hunnit begrunda detta åliggande men klart är att fler påstötningar behövs, utifall att registret/medgivandet har behövt uppdateras. Jag tycker inte registret är ändamålsenligt eller behövs för att tillfredsställa befogat allmänt intresse. De uppgifter som samlas där är ändå offentliga och är åtkomliga för den som är intresserad. Tillägg: Allmänintresset omfattar alla former av ekonomiska åtaganden, bolagsverksamhet och styrelseuppdrag samt ekonomiska tillgångar. 2005/06:URF4 BILAGA 2 ENKÄTSVAR Bör bli en obligatorisk reg. för de ledamöter som har ek. Och åtaganden över en fastställd nivå. Jag anser inte att det behöver finnas något gemensamt register. Tveksam till nyttan av registret Ska vara obligatoriskt för alla ledamöter. Det bör vara obligatoriskt. Antingen ska det vara ett obligatoriskt register vilket jag anser är tveksamt om det går att kräva, annars bör det inte finnas alls. Registret bör upphöra, ev. kontroll bör ske av parti och väljare Jag tror att de uppgifter som lämnas in finns i andra offentliga sökningar varför detta register är onödigt Ska vi ha ett register måste även intresseengagemang anmälas tycker jag Gillar ej de luddiga orden åtaganden ekonomiska intressen och befogat. Tycker man borde kunna vara mera rakt på sak och säga att det handlar om huruvida ledamöter har personliga, privata eller via nära släktingar, ekonomiska eller andra förhållanden som kan påverka deras beslut. det kan inte vara motiverat av ett s.k. befogat allmänt intresse att veta om jag äger t.ex. aktier! Varför inte även ta upp båtar, bilar, mc, konst, mattor, dyra smycken, whiskysamling, etc. Nej, vi får vara måttfulla och beakta människors behov av personlig integritet! En hel del av dessa uppg. kan tas fram ändå via t.ex. självdeklaration och det är tillräckligt. funderar jag över vad som är allmänt intresse. En definition kunde kanske vara bra T ex Åtaganden och intressentförbindelser som är av den arten att utövandet av riksdagsuppdraget kan påverkas. (även sådana intressentrelationer som inte innebär ekonomiska relationer) ENKÄTSVAR BILAGA 2 2005/06:URF4 Svar: Öppningen att registreringen skall vara "motiverad av ett befogat allmänt intresse" tycker jag är en onödig öppning. Föreslår att det står "ge en samlad information om riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen". Jag anser inte att vi behöver något register. Uppgifterna kan hämtas i andra register. "ge information om" uppgifter som är lätt tillgängliga i andra register är onödigt att ta upp ordet samlat kan därför tas bort Om man ska ha ett sådant register bör det vara mer heltäckande. T ex skulder, bolån m m som är av betydelse finns inte med. Inte heller placeringar i fonder m m I lagens 10 § anges att registret skall innehålla uppgifter om följande tio åtaganden och ekonomiska intressen: 1.Innehav av aktier och finansiella instrument som berättigar till förvärv av aktier, andelar i svenskt eller utländskt aktiebolag, handelsbolag eller ekonomisk förening (till ett värde överstigande två basbelopp). 2.Ägande av näringsfastighet. 3.Avlönad anställning (som inte är tillfällig). 4.Avtal av ekonomisk karaktär med tidigare arbetsgivare, som innebär att förmån utgår som riksdagsledamot. 5.Avtal av ekonomisk karaktär med arbets- eller uppdragsgivare (även sådana som får effekt först efter det att uppdraget som riksdagsledamot upphört). 6.Inkomstbringande självständig verksamhet vid sidan av uppdraget som riksdagsledamot. 7.Styrelse- och revisorsuppdrag i svenskt eller utländskt aktie- eller handelsbolag eller ekonomisk förening. 8.Styrelse- och revisorsuppdrag i ideell förening som syftar till att främja medlemmarnas ekonomiska intressen eller rörelsedrivande stiftelse, samt motsvarande utländska juridiska personer. 2005/06:URF4 BILAGA 2 ENKÄTSVAR 9.Statligt, primärkommunalt och landstingskommunalt uppdrag (som inte är av tillfällig karaktär). 10.Stadigvarande materiell förmån samt sekreterar- och utredningshjälp med anknytning till riksdagsuppdraget, som bekostats av annan än ledamoten. Anser du att den nuvarande omfattningen av uppgifter i registret är ändamålsenlig och lämplig? Om du svarade nej på föregående fråga, anser du att något bör läggas till, tas bort eller ändras på nuvarande lista? Dessa uppgifter bör läggas till: Jag är osäker på om jag har anmält mig till registret senast förfrågan gjordes. Däremot har jag tidigare svarat på frågor som berörde de frågor som registret frågade efter. Styrelse- och revisorsuppdrag i statligt bolag/myndighet. kommer främst av skuldsättning inte tillgångar. Skuldsidan berörs för huvud taget inte alls! 2.Beroenden genom kronofogdekrav/tvister/konkurser etc framgår ej heller. 3.tvetydig registrering av fackliga uppdrag/företagsorganisationer/ hyresgästföreningar/LRF m fl starka lobbyorganisationer. 4.jäv genom anställning i myndighet/organisation berörs inte heller. 5.jag tycker inte registrering skall vara obligatorisk om inte omfattande förändringar enligt ovan genomförs och det är dessutom tveksamt med offentligheten. (jmfr registreringar av vissa uppgifter hos personal hos myndigheter) 6.om allmänt register skall finnas kan det övervägas om det inte bör innehålla en sammanställning av offentliga uppgifter i förening med krav på t ex ägarregistrering av aktier, skuldförhållanden, annan jäv, straffregister?? Se svar på punkt 4. [Anser att registret inte är ändamålsenligt eller behövs för att tillfredsställa befogat allmänt intresse.] Uppdrag i lobbyorganisationer, t ex fackliga organisationer. Alla uppdrag som inte har med partiet att göra. ENKÄTSVAR BILAGA 2 2005/06:URF4 Det bör framgå tydligt om man skall registrera arvoderade uppdrag som man har i egenskap av riksdagsledamot. T.ex. i beredningar, utredningar och styrelser. Det vore bra om man slipper uppdatera uppgifterna utifrån att det inte skett någon förändring. Ledamot i styrelse i ideell förening, jag tycker att omfattningen av uppgifterna är bra men att nettoskulder över tio basbelopp ska uppges om det inte är studieskulder eller skulder på privat fastighet. N - en synpunkt. Jag är näringslivs- och aktieintresserad.