eunbil · GT0N1319 · 2006-05-31 00:00:00 — KOM(2005) 654 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006-2009 MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH om bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006-2009 Detta meddelande bygger på de principer och prioriterade områden som anges i kommissionens arbetsdokument Coordinated and integrated approach to combat HIV/AIDS within Union and in its neighbourhood och innehåller riktlinjerna för insatserna fram till slutet av 2009. En mer ingående handlingsplan för det nuvarande stadiet återfinns i bilaga 2. Många av insatserna måste genomföras tillsammans med partner och kräver en nära medverkan av andra berörda aktörer i medlemsstaterna. Dokumentet är en sammanställning av tillgängliga EU-insatser och EU-instrument, som har en uppgift att fylla i kampen mot hiv/aids. externa åtgärder, överensstämmer detta meddelande med EU:s allmänna politik och bidrar till genomförandet av deni. Hiv/aids-strategierna är nära förbundna med en förstärkning av övergripande europeiska värderingar när det gäller mänsklig säkerhet och skyddet av mänskliga rättigheter, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter, minoriteters rättigheter och grundläggande rättigheter för invandrare, flyktingar och fördrivna personer. De övergripande mål för detta dokument som anges i de tematiska kapitlen (kapitel 2- 6) återspeglar de åtaganden som gjordes vid FN:s generalförsamlings särskilda möte om hiv/aidsii, samt i Dublin- och Vilniusdeklarationernaiii. I kapitel 7 undersöks möjligheterna att stödja genomförandet av hiv/aids-insatserna i och det område som omfattas av den europeiska grannskapspolitikeniv. I det sista kapitlet (kapitel 8) finns en översikt över framtida åtaganden för alla partner och en beskrivning av hur framstegen kan följas upp. Läget när det gäller hiv/aidsepidemin i och i visas i figur 1. Mer ingående upplysningar om hur epidemin utvecklas finner man på . Kommissionen ser allvarligt på den minskade inriktningen på förebyggande åtgärder, som ligger till grund för alla andra insatser inom den samlade strategin i kampen mot hiv/aids. Om man inte satsar kraftfullt på primära förebyggande åtgärder, såsom utbildning, kondomanvändning och införandet av skademinskande åtgärder (som till exempel utbyte av nålar och sprutor), kan man inte uppnå de andra målen (såsom att förhindra överföring av smitta från mor till barn och allmän tillgång till behandling). Andra verksamhetsområden som behöver förstärkning är frågor som gäller mänskliga rättigheter, övervakning och åtgärder som inriktas på särskilt utsatta grupperv. Att få fram ledarskap och göra påtryckningar på politisk nivå är det främsta mervärdet av EU:s insatser mot hiv/aids. Kommissionen kommer att fortsätta att ha hiv/aids och närbesläktade frågor på sin övergripande politiska dagordning och kämpa mot utstötning och diskriminering samt främja allmän tillgång till förebyggande åtgärder, antiretroviral behandling och skademinskande åtgärder för sprutnarkomaner. Samordning, stöd till utvecklingen av en gemensam kunskapsbas, tillhandahållande av gemensamma verktyg för beslutsfattande och ytterligare medel till nationella insatser och forsknings- och utvecklingsprogram är andra områden där gemensamma insatser på EU- och Europanivå kan ge ett mervärde åt det arbete som utförs på annat håll. 2.DET CIVILA SAMHÄLLETS DELTAGANDE Målet är att öka det civila samhällets deltagande när det gäller alla aspekter på hur epidemin ska bemötas, som till exempel utarbetande av politiska insatser, genomförande, övervakning och utvärdering. ********** Alltsedan har kommissionen engagerat det civila samhälletsvi organisationer i /AIDS Think Tank, som har inrättat ett forum för hiv/aids och det civila samhället, som hade sitt första möte . Det rör sig om en informell arbetsgrupp som har till syfte att underlätta för de icke-statliga organisationerna, inklusive företrädare för personer som drabbats av hiv/aids, att deltaga i utarbetandet av politiska insatser och deras genomförande samt i utbytet av information. I forumet ingår 30 organisationer från hela , verksamma inom olika områden. Kommissionen kommer att aktivt engagera det civila samhället, särskilt personer som drabbats av hiv/aids, i utarbetandet av politiska insatser, genomförande och övervakning. Kommissionen uppmanar regionala och nationella myndigheter att stärka de icke-statliga organisationernas och de samhällsbaserade organisationernasvii bärkraft och deras engagemang i utarbetandet av politiska insatser, genomförande och övervakning både inom EU och i andra europeiska länder. Partnerskap med den privata sektorn För många företag har hiv/aids redan fått konsekvenser för konkurrenskraften. För andra är riskerna påtagliga, oavsett om förekomsten av hiv/aids är hög eller låg. Enligt en studie utförd av World Economic Forumviii , trodde av företagsledarna i att hiv/aids kommer att få konsekvenser för deras företag, jämfört i . Kommissionen har ingått partnerskap med och och har börjat samarbeta med Global Business Coalition, läkemedelsindustrin och andra stödjande företag för att kartlägga på vilka områden de kan samarbeta i kampen mot hiv/aids. Kommissionen uppmanar europeiska företag, genom samarbetsorganisation för EU- ländernas arbetsgivareföreningar1ix och industriförbund (UNICE) och på andra sätt, att öka sina insatser mot epidemin och spela sin roll genom att införa den här strategin. förbättra och harmonisera övervakningssystemen för att spåra och övervaka epidemin, riskbeteende och utsatthet när det gäller hiv/aids, bidra till att få fram uppgifter om förekomst och utbredning och information om andra sexuellt överförbara infektioner, hepatit C, hepatit B och tuberkulos, särskilt bland de som löper högst risk och är mest utsatta, och stödja övervakningen av HIV-testningen. ********** Övervakningen av hiv/aids i samordnas av EuroHIVx övervakningsnätverk, som samfinansieras av Europeiska kommissionen genom kommer europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomarxii att ta över ansvaret för nätverket. Eftersom en av centrumets uppgifter är att handha övervakningsnätverken på ett integrerat sätt, kommer man att undersöka överlappningar och synergier mellan övervakningen av hiv/aids och andra sexuellt överförbara infektioner (STI) och hepatit B (HBV) och hepatit C (HCV). Rapporteringen av hiv-fall har blivit det viktigaste instrumentet för övervakningen av epidemin i . Det är därför av avgörande betydelse att man får in uppgifter från alla europeiska länder, vilket inte är fallet. För att få fram bättre strategier och fler riktade åtgärder behövs det bättre information om riskbeteenden och åtgärder såsom användandet av kondom och utbyte av nålar och sprutor. I länder där hiv inte är så vanligt, bör övervakningen organiseras så att man på ett tidigt stadium kan upptäcka om hiv håller på att göra sitt inträde i de befolkningsgrupper som löper störst risk. För att man ska kunna planera framtida behandlingar och insatser, är det viktigt att antalet nyupptäckta hiv-fall är känt. är de flesta fall som rapporteras som nyupptäckta i själva verket infektioner som de drabbade ådragit sig . Övervakningen av hur hiv-viruset svarar på antiretrovirala läkemedel bör utvecklas och bli en integrerad del av hiv-insatserna på nationell nivå och EU-nivå. Kommissionen kommer att främja övervakningen som en viktig grund för alla strategier och politiska insatser som görs i kampen mot hiv/aids. Kommissionen kommer genom befintliga strukturerxiii att stödja insamling och analys av uppgifter och, för detta ändamål, använda sig av EU:s befintliga, finansiella instrument. Medlemsstaterna bör se till att resurser finns tillgängliga [mänskliga, finansiella, tekniska] och att de används, och för detta också överväga användningen av EU:s finansiella instrument. Kommissionen kommer i nära samarbete med europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, medlemsstaterna, angränsande länder och andra partner att verka för en fullständig geografisk täckning när det gäller rapporteringen av hivfall, göra en ny bedömning av målen för aids-övervakningen och föra in rapporteringen i ett integrerat övervakningssystem, utarbeta ett standardiserat tillvägagångssätt för lämpliga indikatorer för förebyggande åtgärder, göra beräkningar av antalet hiv-fall i , verka för en utökad övervakningxiv i högriskgrupper, och verka för införandet av praktiska lösningar på hinder som rör sekretess. 4.FÖREBYGGANDET AV NYA HIV-FALL verka för införandet av allmänna och riktade hiv-förebyggande åtgärder, se till att alla medborgare har tillgång till information, utbildning och tjänster för att minska utsattheten när det gäller hiv/aids, utöka tillgången till förebyggande åtgärder, behandling av narkotikaberoende och skademinskande åtgärder för sprutnarkomaner, se till att invandrargruppers särskilda behov tillgodoses så att de får samma tillgång som andra till information och förebyggande åtgärder, behandling, vård och stöd, och stödja uppföljning och utvärdering av förebyggande metoder. ********** Eftersom det inte finns något vaccin eller någon behandling som botar, förblir förebyggande åtgärder hörnstenen i kampen mot hiv/aids. Ett utökat genomförande av primära förebyggande åtgärder, utbildning, främjande av kondomanvändning, införandet av skademinskande åtgärder och tillgång till rådgivning och testning är av yttersta vikt om man ska kunna uppnå de mål som satts upp på andra områden. Det finns belägg från många europeiska länder att spridningen av hiv/aids kan stoppas eller minskas genom beprövade, evidensbaserade metoder. Med hiv-epidemiologin i EU och angränsande länder som grund finns det ett behov av intensifierade, förebyggande åtgärder som riktar sig både till allmänheten och till särskilda grupper såsom ungdomar, kvinnor, sprutnarkomaner, homosexuella och bisexuella män, prostituerade, intagna i fängelser och invandrargrupper. Det uppskattas att man genom heltäckande åtgärder för hiv-förebyggande kan undvika av de totalt 45 miljoner nya fall som beräknas för perioden mellan 2002 och 2010xv. Antalet personer som lever med hiv/aids blir allt fler , men de förebyggande åtgärderna blir inte fler i samma takt. Enligt beräkningar gjorda av FNxvi, finns det i hela världen 13 miljoner narkomaner som regelbundet tar sprutor, och enbart i finns det 1,5 miljonerxvii - av det totala antalet i hela världen. Enligt nya rapporterxviii har av sprutnarkomanerna i tillgång till skademinskande program. Förebyggande åtgärder är nära förbundna med behandling, eftersom ökad tillgång till antiretroviral behandling förstärker de hiv-förebyggande åtgärderna genom frivillig rådgivning och testning. Detta bidrar i sin tur till att man får en minskning av den stigmatisering och diskriminering som är ett hinder för framsteg. En annat bekymmer är effektivitet och kvalitet inom de befintliga, förebyggande programmen, som fortfarande kännetecknas av dålig utvärdering och övervakning. Att förhindra att smitta överförs från mor till barn kommer att förbli en av de prioriterade insatser som Vilnius-konferensenxix enades om och kommissionen har därför rådfrågat berörda aktörer och experter för att kunna kartlägga på vilka områden det behövs insatser på EU-nivå. Kommissionen kommer att främja genomförandet av heltäckande, förebyggande program och deras strävanden att nå de mest utsatta befolkningsgrupperna. Kommissionen kommer att prioritera arbetet kring reproduktiv och sexuell hälsa och utvecklingen av strategier för säker sex och för att komma till rätta med ett ökat riskbeteende bland ungdomar, vilket ska ske inom ramen för folkhälsoprogrammet. Kommissionen kommer att utarbeta en lägesrapport om överföring av smitta från mor till barn i . Behovet av framtida åtgärder kommer att bedömas med denna som grund. 4.1 Minskning av negativa hälsoeffekter som sammanhänger med narkotikaberoende Rådet antog mot narkotika (2005-2012) och mot narkotikaxx (2005-2008) för genomförandet av strategin. Förebyggande av hiv/aids är en central fråga i handlingsplanen, som bygger på integrerade, heltäckande program som ska genomföras på nationell och regional nivå. EU:s narkotikapolitik ska genomföras på liknande sätt som hiv/aids-politiken. Synergier kan man finna till exempel på forskningsområdet, där handlingsplanen mot narkotika bygger på forskning om effektivt förebyggande av hiv/aids och forskning om kartläggning av skyddsfaktorer i länder där antalet fall av hiv/aids bland narkomaner är lågt. Kommissionen kommer att utarbeta en lägesrapport om genomförandet av rådets rekommendation om förebyggande och minskning av negativa hälsoeffekter orsakade av narkotikaberoende från 2003xxi. Behovet av framtida åtgärder kommer att bedömas med denna rapport som grund. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina skademinskande åtgärder och tillgången till dem för att förebygga hälsorisker beroende på narkotikabruk och narkotikarelaterade dödsfall. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att se till att substitutionsbehandling finns att tillgå för alla som begär det. Förebyggandet av hiv/aids och andra sexuellt överförbara infektioner (STI) är bara möjligt om kunskaper kompletteras med förändringar i beteendemönstret. av yttersta vikt att även skolor och andra utbildningsmiljöer genom sina utbildningsprogram i livskunskap och hälsa engageras i förebyggandet av hiv/aids. Skolor och andra utbildningsmiljöer kan även bidra till att minska den stigmatisering och diskriminering som fortfarande omger hiv/aids. Kommissionen kommer att främja utarbetandet av skräddarsydda utbildningsprogram för personal inom hälso- och sjukvård och andra som arbetar med personer som lever med hiv/aids och med befolkningsgrupper som är särskilt utsatta när det gäller hiv/aids (bland annat sprutnarkomaner och invandrargrupper). Kommissionen kommer att verka för införandet av kunskapsbaserade metoder för att främja beteendeförändringar bland ungdomar i skolor och liknande miljöer genom utbyte av information och bästa praxis och utarbetande av utbildningsmoduler. 5.FRIVILLIG RÅDGIVNING OCH TESTNING, BEHANDLING, VÅRD OCH STÖD minska stigmatisering och diskriminering av personer som lever med hiv/aids i , stödja tillhandahållandet av och tillgången till effektiv och opartisk behandling och vård till överkomligt pris, inklusive säker antiretroviral behandling, och stödja främjandet av social integrering och integrering på arbetsmarknaden av personer som lever med hiv/aids. ********** Lättillgängliga tjänster till överkomligt pris och bra behandlingsresultat minskar stigmatiseringen och det sociala utanförskapet och leder till ett mer ansvarsfullt sexuellt beteende som i sin tur minskar spridningen av hiv. Det föreligger ett behov av en samlad uppsättning hälso- och sjukvårdstjänster som kan erbjuda behandling och vård av god kvalitet. Frivillig rådgivning och testning (Voluntary counselling and testing, VCT) ligger till grund för alla tjänster, eftersom det gör det möjligt med tidig diagnos och behandling av hiv-infektionen. De här tjänsterna bör också riktas till personer som lever med hiv/aids (People Living With HIV/AIDS, PLWHA), som de har andra infektioner såsom hepatit B, hepatit C eller tuberkulos. Terapi med substitutionsbehandling för sprutnarkomaner (IDU) är ett viktigt inslag i tjänsterna och leder till effektiv behandling och vård. Personerna som lever med hiv/aids måste själva spela en aktiv roll (behandlingsberedskap). De tjänster som erbjuds ska vara stöttande, erbjuda delaktighet och självbestämmande, så att personerna får mer kontroll över sina liv. Sociala tjänster ska så långt det är möjligt integreras i hälso- och sjukvårdstjänsterna och ge stöd till särskilt utsatta grupper. Högaktiv antiretroviral behandling (s.k. HAART) ger personer som lever med hiv/aids en avsevärt förhöjd livskvalitet. En framgångsrik användning av HAART betyder också att man gör sitt yttersta för att upprätthålla en livslång behandling och erbjuder resurser för att övervaka behandlingsresultat, läkemedelsförgiftningar och interaktion. I flera länder kan bristen på personal med erfarenhet av att nå ut till vissa utsatta grupper, såsom sprutnarkomaner och invandrargrupper, komplicera administreringen av behandlingen. Eftersom viruset har förmågan att utveckla resistens mot antiretrovirala ämnen, är det mycket viktigt att övervaka utvecklingen av resistenta stammar. Otillräcklig laboratoriekapacitet kan göra att det blir svårare att få fram de uppgifter som krävs. Kommissionen kommer att stödja en utbyggnad av kapaciteten hos de som levererar tjänsterna. Man kommer att prioritera utarbetandet av skräddarsydda utbildningsprogram för personal inom hälso- och sjukvård och andra som arbetar med personer som lever med hiv/aids och befolkningsgrupper som är som särskilt utsatta när det gäller hiv/aids. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaterna vid uppbyggnaden av kapacitet hos de icke-statliga organisationer som är aktiva inom hiv/aids så att dessa kan erbjuda behandlingsrådgivning och stöd för bättre behandlingsberedskap. Kommissionen kommer att stödja utvecklingen av hiv/aids-övervakning på EU-nivå så att den kommer att omfatta särskilda uppgifter om vårdtjänster och behandlingsresultat. Kommissionen kommer att verka för utvecklingen av ett verktyg som ska erbjuda medlemsstaterna en uppsättning möjliga europeiska modeller för heltäckande hiv/aids-tjänster. Verktyget kommer att erbjudas partnerna i den europeiska grannskapspolitikenxxii. Kommissionen kommer att stödja de berörda medlemsstaternas ansträngningar att erbjuda antiretroviral behandling till ett överkomligt pris. Kommissionen kommer vidare att studera en framtida möjlig användning om det skulle uppstå ett akut hot mot folkhälsan, som till exempel en allvarlig hiv/aids-epidemi. öka åtagandena inom forskning och utveckling rörande vaccin och mikrobiocider, investera i utvecklingen av lättadministrerade terapeutiska och diagnostiska åtgärder till överkomligt pris så att tillgången till behandling kan förbättras, stödja forskning som gäller behoven på folkhälsoområdet, stödja den privata sektorns engagemang och deltagande (särskilt små och medelstora företag), och stödja forskning och utvärdering som gäller förebyggande beteendemönster. ********** Inom det sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling (FP6, 2002-2006), har forskning inom hiv/aids blivit ett mycket viktigt prioriterat område för Europeiska kommissionen. anslås till sådan forskning och anslagen används till finansiering både av förebyggande och terapeutiska åtgärder. Bland de projekt som får stöd finns stora konsortier, vars syfte är att integrera och sammanföra i nätverk forskare som arbetar med nya produkter för att förebygga och behandla hiv/aids, och mycket innovativa metoder och mer riktad forskning som syftar till utvecklingen av nya koncept i kampen mot viruset. I det sjätte ramprogrammet läggs tonvikten på de nya medlemsstaterna och de östeuropeiska grannländerna, som uppmuntras att delta både i EU-finansierade förslag och i utvärderingsprocessen. De engageras till exempel i samordningen av kohortstudierxxiii av behandling och uppföljning av hiv-infekterade vuxna, barn och gravida kvinnor, hiv-resistens och överföring av smitta från mor till barn. Ett annat exempel är expertnätverk (= Network of excellence-nytt instrument i det sjätte ramprogrammet) kring terapeutiska kliniska försök, i vilka man särskilt välkomnar de nya medlemsstaterna och de östeuropeiska grannländerna. Nätverket förväntas vara verksamt och kommer att utforma, standardisera och samordna kliniska försök inom hiv/aids på EU-nivå. Nätverkets mål ska vara att definiera optimala strategier för hanteringen av hiv-infektioner och utarbeta riktlinjer för effektivare metoder både i och i . Kommissionen har lagt fram förslag till det sjunde ramprogrammet (FP7), som kommer att bli föremål för förhandlingar med EU:s medlemsstater. Hiv/aidsforskning kommer att prioriteras också i det sjunde ramprogrammet. Kommissionen har föreslagit en ökning av anslagen och kommer att fortsätta att betona hur viktigt programmet är. Forskningen på hälsoområdet kommer att inriktas på tre huvudområden: Bioteknik för människors hälsa, överbryggande forskning och tillhandahållande av vård för de europeiska medborgarna. Med angränsande länder menas i detta dokument och partnerna i den europeiska grannskapspolitiken (ENP). I den europeiska grannskapspolitiken ingår sexton befintliga eller potentiella partner: , , , , , , , , , , , , Palestinska myndigheten, , och . På andra håll är kandidatländerna involverade i verksamheten genom anslutningsprocessen med tillhörande instrument. undersöka vilka praktiska möjligheter det finns att utvidga hiv/aidsverksamheten till västra och . De allmänna principerna för hur hiv/aids ska hanteras i de angränsande länderna är desamma som i kommissionens arbetsdokument. Kommissionen kommer att stödja utvecklingen av ett starkt och ansvarsfullt ledarskap i kampen mot hiv/aids-epidemin. Kommissionen kommer att maximalt utnyttja befintliga instrument och framtida forskning och utveckling, särskilt klinisk forskning, för att bättre kunna tillgodose partnerländernas behov, som man följer förfarandena för yttre bistånd och de befogenheter som fastställts i respektive landstrategidokument och vägledande program. Detta kommer att göra det möjligt för kommissionens operativa avdelningar att ingripa för att verka för beprövade, evidensbaserade metoder som är förankrade i den nationella strategin, arbetsprogrammet och utgiftsramarna och som fastställts tillsammans med de nationella myndigheterna och andra berörda parter, samarbeta med andra partner enligt ett sådant tillvägagångssätt för att visa upp exempel som kan tjäna som god praxis för de angränsande länderna, och genom ett ökat engagemang från EU optimera användningen av befintliga instrument såsom den globala fonden och partnerskapet mellan och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP). Kommissionen planerar vidare att i allt större utsträckning engagera de angränsande länderna i EU:s hiv/aids-verksamhet för att utbyta information och bästa praxis. Kommissionen kommer att se till att det inrättas lämpliga interna mekanismer som ska skapa enhetlighet mellan de föreslagna tillvägagångssätten och de externa åtgärderna på bilateral nivå (EU, medlemsstaterna och andra bilaterala partner) och på multilateral nivå (, , globala fonden), som man drar nytta av tidigare lärdomar. enades EU och om att förstärka sitt samarbete genom att skapa fyra gemensamma områden inom ramen för avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och . Vid toppmötet mellan och fastställde man innehållet i de gemensamma områden som kommer att ligga till grund för samarbetet mellan och . Hiv/aids nämns i samband med förebyggande strategier när det gäller narkotika och utbildning av ungdomar, som båda är av avgörande betydelse för en heltäckande hiv/aidsstrategi. Den nordliga dimensionenxxiv är en insats som främjar dialog och praktiskt samarbete mellan EU, , och . Hälsa är en av de fem nyckelområden som fastställts och som partnerskapet för den nordliga dimensionen när det gäller folkhälsa och socialt välbefinnandexxv arbetar med. Hiv/aids prioriteras när det gäller denna verksamhet, liksom inom det mellanstatliga samarbetet i Barentsregionenxxvi. Det primära ansvaret för folkhälsa och socialt välbefinnande för ryska medborgare ligger hos den . Planeringen av den gemensamma verksamheten baseras på de prioriterade insatser som fastställs i de fyra gemensamma områdena och man kommer att utforska vilka lösningar som är de bästa vid utbyte av bästa praxis och nätverkssamarbete på de utvalda områdena. Kommissionen kommer att fortsätta dialogen på politisk nivå för att verka för utvecklingen av ledarskap och det viktiga samarbetet mellan olika myndigheter i kampen mot hiv/aids.