rfr · GT0WRFR5 · 2006-01-01 00:00:00 — Teater 23:s verksamhet 2003 samt förändringar från period ett (19971998) till period två (20022003) () Förändring från 19971998 till 2002 gavs fem olika produktioner, varav fyra riktade sig till barn och ungdomar. Totalt spelades 182 föreställningar . Knappt hälften av dem spelades utanför hemkommunen . I genomsnitt besöktes varje föreställning av 57 personer. Omfattningen av verksamheten, mätt i antal föreställningar och antal produktioner , har varit relativt stabil . Antalet besökare har minskat och antalet föreställningar har ökat från period ett till period två. Jämförelsen mellan period ett och period två påverkas av att teatern flyttade till den nuvarande lokalen i . låg teatern i , som är en förort till . Flytten till de nya lokalerna har gjort det möjligt att spela för en offentlig publik och att spela både barn-, ungdoms- och vuxenteater. spelade man uteslutande föreställningar som sålts till skolklasser. spelas ungefär hälften av föreställningarna på 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Hälften av turnéföreställningarna spelas i och resten i övriga . Andra faktorer som påverkar jämförelsen är att teatern fick ekonomiska problem. Verksamheten hade gått med förlust och en skuld hade byggts upp. För att rädda verksamheten tvingades teatern sätta upp två föreställningar som i princip inte fick kosta något. Föreställningarna sålde bra vilket, tillsammans med ett intensivt turnerande , gjorde att de ekonomiska förhållandena förbättrades. Av tabellen ovan framgår att personalen motsvarade nio årsarbetskrafter , varav fem utgjordes av konstnärlig personal. Resterande årsarbetskrafter fördelades jämt mellan teknisk och administrativ personal. Antalet årsarbetskrafter har ökat med en heltidstjänst mellan period ett och period två. Den fasta kärnan i personalen utgörs av fem till sex skådespelare, två producenter, två tekniker och en scenograf. Dessa är anställda . Resterande tiden är personalen arbetslös eller arbetar åt annan arbetsgivare. Teatern uppger att man håller strikt på att personalen inte får arbeta på teatern under de perioder då de inte är anställda. Trots detta menar man att arbetslöshetsförsäkringen är en form av budgetregulator, när teaterns pengar är slut får staten ta över personalens försörjning. Samhället har därmed kostnader för teatern som inte synliggörs, och man menar att de offentliga medel som finansierar personalens arbetslöshet skulle göra större nytta om teatern fick ökade bidrag så att det blev möjligt att ha personal anställd . Teatern uppger att man inte har några invändningar mot att bidragsgivarna ställer krav på fria teatergrupper att vara ansvarsfulla arbetsgivare. Orsaken är att det missgynnar sektorn och dem som arbetar där om teatrar finansierar repetitioner med hjälp av personalens a-kassa eller låter bli att betala in pensionsavgifter. Teaterns kostnader för löner och sociala avgifter ökade mellan de två perioderna. Den genomsnittliga lönekostnaden per årsverke ökade . Skillnaden hänger samman med att antalet årsarbetskrafter ökat något. Medlemmarna har beslutat att inte försämra personalens ekonomiska villkor. Det innebär bl.a. att lönerna skall öka varje avtalsperiod. Teatern följer de avtal som de centrala parterna träffar. I tabellen nedan redovisas hur Teater 23:s kostnader fördelar sig på olika kostnadsposter och hur kostnaderna utvecklats mellan period ett (19971998) och period två (20022003). 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Kostnadernas utveckling vid Teater 23 mellan perioden 19971998 och perioden 20022003 () Löner o sociala avgifter* *I jämförelsen mellan period ett och period två har kostnaderna för pensionsförsäkringar under period två räknats in som en del av kostnaderna för löner och sociala avgifter. **I statistik särredovisades inte de administrativa kostnaderna . Det som redovisats som administrativa kostnader ingick under andra kostnadsposter. Teaterns totala kostnader uppgick till . Den i särklass största kostnaden utgörs av löner och sociala avgifter. Om kostnaderna för personalens pensionsförsäkringar inkluderas motsvarar dessa kostnader av de totala kostnaderna. Den näst största kostnadsposten utgör lokalkostnaderna, vars andel av de totala kostnaderna uppgår till . Samtliga kostnadsposter har ökat mellan period ett och period två. Totalt har kostnaderna ökat med . Löner och sociala avgifter svarar för en ökning med . Studeras den relativa kostnadsökningen mellan perioderna kan man konstatera att produktionskostnaderna ökat och att lokalkostnaderna och personalkostnaderna ökat . Den genomsnittliga kostnaden för en teaterföreställning uppgick till . Mellan period ett och två ökade denna kostnad med per föreställning, vilket motsvarar en ökning . Teatern upplever att det sker en kontinuerlig urgröpning av dess ekonomiska förutsättningar, dvs. att kostnadsnivån stiger mer än intäkterna. Eftersom intäkter och kostnader måste gå jämt upp blir verksamheten lidande. Enligt teaterns företrädare sliter verksamheten hårt på både personal och teknisk utrustning. inträffade t.ex. flera olika förslitningsskador: ryggskada, knäskada och musarm. Att ekonomin inte tillåter att verksamheten drivs minskar möjligheterna till utveckling. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER räcker pengarna bara till det nödvändigaste, att repetera och spela teater. Det saknas utrymme för utbildning, seminarieverksamhet etc. Beslut om repertoar innefattar en avvägning mellan att prioritera konstnärliga värden eller företagsekonomiskt tänkande. Teatern försöker undvika att bli vad man kallar en beställningsteater, dvs. att fullt ut anpassa repertoaren efter de pjäser som säljer bäst. På kort sikt skulle det löna sig ekonomiskt att inrikta verksamheten mot uppsättningar som baseras på t.ex. populära barnböcker som alltid är lätta att sälja, men på lång sikt innebär det en risk för att den konstnärliga kvaliteten skall försämras. Intäkterna har ökat med i genomsnitt från perioden 19971998 till perioden 20022003. Det motsvarar en ökning . Samtliga intäktsslag har ökat. Bidraget från staten ökade , från i genomsnitt under period ett till i genomsnitt under period två. Kommunens bidrag har ökat och består till stor del av ökat hyreskostnadsbidrag. Teaterns kostnader för löner och sociala avgifter har ökat med mellan de två perioderna. Man har beslutat följa de löneavtal som de centrala parterna träffar. Totalt har kostnaderna ökat . Den genomsnittliga lönekostnaden per årsverke har ökat . Att denna ökning är lägre än den totala kostnadsökningen beror bl.a. på att antalet årsverken ökat. Teatern upplever att de ekonomiska förutsättningarna försämrats . Detta uppges ha inneburit att slitaget på personal och utrustning ökat. Utvecklingen av teaterns intäkter och kostnader tycks inte ha påverkat omfattningen av verksamheten i någon större utsträckning. Verksamhetens omfattning mätt i antal föreställningar och produktioner har ökat med och åren 20022003. Befolkningen i uppgår till 255 000 personer. Längs kusten finns ett relativt befolkningstätt stråk med av länets befolkning. har 110 000 invånare och 70 000 invånare. I inlandet dominerar små tätorter och glesbygd. I regionala tillväxtprogram för 20042007 utgör natur, kultur och livsmiljö ett av fem insatsprogram. I programmet beskrivs länets kultur- och fritidsutbud som mångsidigt, men med ojämn tillgång. Det är särskilt i de mindre kommunerna som tillgången på vissa delar av utbudet är begränsad. Enligt programmet är det viktigt med länsomfattande och breddad samverkan. i koordinerar insatsområdet natur, kultur och livsmiljö enligt den överenskommelse som gjorts inom ramen för tillväxtprogrammet. De som intervjuats beskriver teaterutbudet i regionen kring och som omfattande och varierat. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER och länets 16 lokala teaterföreningar upplevs som centrala för länets teaterutbud. Det framgår av årsredovisning att föreningarna anordnade 350 arrangemang 2003 och att den samlade publiken uppgick till 46 000 besökare. Länets kommuner och landsting bidrog med till föreningarna, varav kommun svarade för . En allmän uppfattning bland dem som intervjuats är att teaterns mottagar- och beställarled i länet försvagats . Det anges bl.a. hänga samman med att kulturförvaltningarna krympt i länets små kommuner. Det finns också tecken som tyder på att intresset för teater minskat i de mindre kommunerna. Efterfrågan på barnteater i skolan anses ha minskat både i och i resten av landet. En förklaring till detta uppges vara att ansvaret för skolornas samlade ekonomi i allt större utsträckning delegeras till skolledningen och att kostnader för teater och liknande verksamhet prioriteras bort till förmån för andra kostnader. fanns det i större utsträckning öronmärkta medel i de kommunala budgetarna för barnteater och liknande aktiviteter. EU:s strukturfondsprogram för perioden 20002006 uppges ha haft märkbar betydelse för finansieringen av kulturlivet i . Stödet kräver som regel medfinansiering från olika svenska aktörer. har gjort en uppskattning av medfinansieringens effekter som visar att om man satsat , har detta i genomsnitt resulterat i en total projektfinansiering på . Teater- och dansinstitutioner i Det finns två regionala teater- och dansinstitutioner som får statsbidrag via i . Det är Västerbottensteatern i och i . Statsbidraget till går till Västerbottensmusiken, som operan är en del av. I drivs den regionala teater-, musik- och museiverksamheten i form av aktiebolag som äger tillsammans med värdkommunerna. ägs till av och till av kommun. Bolaget består av , och dotterbolaget som utgör länsmusikorganisationen i . finansieras av och . innehar också huvudmannaskapet för den regionala danskonsulentverksamheten (i ), även den gemensamt finansierad av och . Vidare får Dans- och Musikteater (NMD) statsbidrag från . NMD är ett kommunalförbund med landstingen i , , och som medlemmar. har bl.a. till uppgift att medverka till att musikteater och dans blir tillgängliga för alla i norra 17 NMD skall dessutom verka för att utveckla samarbetet mellan de ensembler som ingår i förbundet, dvs. barn- och , Norrdans i , i samt Kammaropera. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Två fria teatergrupper i får stöd av . Det är Profilteatern och Ögonblicksteatern. Båda teatrarna finns i . Vidare finns flera amatörteatergrupper i länet. Västerbottensteatern är länsteater i med som hemort. Grunden till teatern lades 1969 när Västerbottensensemblen bildades med som huvudman. Teatern drivs som ett aktiebolag och ägs till av och till av kommun. Med utgångspunkt i de mål som statsmakterna och teaterns ägare formulerat för sin bidragsgivning har teatern formulerat följande mål för sin verksamhet: Teatern skall vinna publik, engagemang och respekt (hos varje västerbottning) genom en provinsiell scenkonst med rötter i vår historia och utveckling, den egna samtiden och människorna i och världen. Ett sätt som teatern valt för att förverkliga sitt mål är att välja en repertoar som anknyter till länet. har teatern bl.a. satt upp som baseras på en roman av som kommer från . Ett annat exempel är Västerbottensteaterns berättarensemble som anknyter till länets berättartraditioner. Teatern arbetar på olika sätt för att stärka och förnya arrangörsledet i hela länet, bl.a. genom att upprätta samarbeten med starka föreningar utanför teatersektorn, t.ex. fotbollsföreningar. Statsbidrag och andra intäkter Västerbottensteaterns samlade intäkter uppgick till . Statens bidrag svarade för av intäkterna, ägarnas bidrag för av intäkterna och spelintäkterna för av intäkterna. fick Västerbottensteatern bidrag från Stiftelsen . har teatern även fått bidrag från EU:s strukturfondsmedel. Inför beslut om hur stora ägarbidrag Västerbottensteatern skall få har och kommun ett ägarsamråd. Under detta samråd diskuterar ansvariga politiker hur man uppfattar teaterns behov och vilket bidrag teatern bör få . Ägarna har ett avtal som reglerar deras samverkansformer och ekonomiska relationer. Vid sidan av bolagsordningen finns ett ägardirektiv som preciserar teaterns kulturpolitiska uppdrag. Inför ägarsamrådet tar kommunens och ekonomer fram olika förslag på omräkningens omfattning. Dessa förslag utgår i första hand från kommunens och ekonomiska utrymme. Några beräkningar av hur stora kostnadsökningar teatern haft under föregående år görs inte. När beräknar hur stort ägarbidrag man vill ge teatern utgår man från den beräkningsmodell som tillämpas för liknande kulturverksamhet. Modellen påminner om statens pris- och löneomräkningssystem. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER använder sig av två olika index. Ett index används för omräkning av teaterns personalkostnader och ett annat index används för omräkning av teaterns övriga kostnader. Av det underlag fått från lanstinget framgår att de båda ägarna räknat upp sin del av teaterns driftsbidrag med samma procentsatser . Den årliga uppräkningen av driftsbidraget har legat mellan och . räknades den totala ramen upp . I denna uppräkning ingick extra medel för en amatörteaterkonsulent och bidrag till investeringar. Vid sidan av driftsbidraget har teatern fått extra medel från ägarna i form av ett tidsbegränsat bidrag för en dramaturgtjänst. Kostnaderna för uppräkningen av de samlade ägarbidragen har fördelats proportionellt mellan kommunen och med utgångspunkt i deras ägarandel i bolaget. Det innebär att kommunen svarat för av bidragsökningen och för av bidragsökningen. Totalt har båda ägarna ökat driftsanslaget . kommuns budgetprocess innebär att de olika förvaltningarnas budgetar räknas om från föregående år med index för t.ex. lönekostnader. Vidare ingår att kommunen fattar beslut om besparingar och satsningar inom olika områden. Kommunens ägarbidrag till Västerbottensteatern ingår inte som en del av kulturförvaltningens budget. Det innebär att teatern ligger utanför det omräkningssystem som tillämpas för den övriga kulturverksamheten. I stället ansöker förvaltningen om särskilda medel för att finansiera de ägarbidrag som kommunen och kommit överens om att teatern bör få. bedömer att teaterns ägarbidrag räknats upp mer än vad den övriga kulturverksamheten räknats upp . En jämförelse av hur Västerbottensteaterns intäkter, enligt statistik, förändrats mellan perioden 19971998 och perioden 20022003 visar en ökning med . Intäkterna från staten har ökat , från och från kommunen . Teaterns spelintäkter har ökat från period ett till period två. Det kan, enligt teatern, till stor del förklaras med att spelintäkterna var jämförelsevis mycket låga som följd av satsningen på barnkulturåret. har teatern även lyckats öka sina intäkter genom olika projektbidrag. Relationen mellan intäkter i form av bidrag från stat, kommun, landsting och spelintäkter är i stort sett oförändrad mellan de två perioderna. Västerbottensteatern har två scener. har plats för 150 besökare medan Caféscenen har plats för 60 besökare. Västerbottensteatern producerar ca 10 nya uppsättningar av varierande storlek . spelades 337 föreställningar och 2003 spelades 276 föreställningar. Antal besökare uppgick till 31 000 personer och 2003 till 21 000 personer. Förutom de stora produktionerna ger teatern också vuxenföreställningar i ett mindre format 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER som spelas på som soppteater och på mindre scener i hela länet. har teatern arbetat med att ge publiken sommarteater för hela familjen, ofta i samarbete med amatörer i olika åldrar. I tabellen nedan redovisas uppgifter avseende Västerbottensteaterns verksamhet 2003 och en jämförelse av hur vissa nyckeltal förändrats mellan perioden 19971998 och 20022003. Västerbottensteaterns verksamhet 2003 samt förändringar i verksamheten från period ett (19971998) till period två (20022003) Förändring från 19971998 till 2002 Under 19971998 var det som genom köp av föreställningar styrde hur en uppsättning spelades i teaterns egna lokaler. Då spelades mellan tre och fyra föreställningar per uppsättning. Nu- mera styr teatern själv över antalet föreställningar. Teatern har som mål att en vuxenföreställning skall ges 15 gånger på teaterns hemmascen. Räknat i antal spelade föreställningar har verksamheten vid teatern minskat. Under period ett spelades i genomsnitt 376 föreställningar och under period två 270 föreställningar . Det motsvarar en minskning . Antalet besökare minskade mellan period ett och två. Det minskade antalet föreställningar förklaras, enligt teaterledningen, till stor del av satsningen på barnteater och satsningen på produktionen Pölsan under period två. innebar att teatern spelade många föreställningar för små grupper. spelades jämförelsevis få föreställningar eftersom mycket kraft lades ned på att producera och repetera den omfattande produktionen Pölsan som hade premiär . Den genomsnittliga lönekostnaden per årsarbetskraft ökade mellan de två perioderna. Antalet årsarbetskrafter har ökat med tre årsarbetskrafter från i genomsnitt 36 årsarbetskrafter under period ett till 39 årsarbetskrafter under period två. Ökningen fördelas jämt mellan de två personalgrupperna konstnärlig personal och administrativ personal medan den tekniska personalen är oförändrad räknat i antal årsarbetskrafter. Den konstnärliga personalen utgör av årsarbetskraften. Totalt brukar teatern anställa drygt 100 personer . av arbetskraften är tillsvidareanställd. 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER har teatern fyra fast anställda skådespelare. Ledningen och det lokala facket är överens om att antalet fast anställda skådespelare bör öka. Teatern räknar med att det kostar ungefär lika mycket att anställa en frilansande skådespelare som det kostar att ha en fast anställd skådespelare under . Detta hänger samman med att frilansande skådespelare enligt avtal skall anställas , vilket ofta är än vad som krävs för att medverka i en föreställning. Vidare betalar teatern frilansande skådespelares boende. hyrde teatern åtta lägenheter i till korttidsanställd personal. I tabellen nedan redovisas hur Västerbottensteaterns kostnader fördelade sig på olika kostnadsposter 2003 och hur kostnaderna utvecklats mellan perioden 19971998 och perioden 20022003. Kostnadsutveckling vid Västerbottensteatern från perioden 1998 till perioden 20022003 () Löner o sociala avgifter Som framgår av tabellen har de totala kostnaderna för teatern ökat från period ett till period två. Två tredjedelar av teaterns kostnader utgörs av lönekostnader, och det är de ökade lönekostnaderna som förklarar ungefär hälften av kostnadsökningen mellan de två perioderna. Relativt sett har dock de flesta andra kostnader ökat mer än vad lönekostnaderna ökat med från period ett till period två. kommun äger Västerbottensteaterns lokaler. Det finns en överenskommelse om att kommunen inte skall ta ut någon hyra av teatern. uppgick kommunens kostnader för hyra och städning av teaterns lokaler till . I tabellen ovan ingår inte dessa kostnader. De lokalkostnader som redovisas avser kostnader som teatern har för gästlägenheter och turnéer, t.ex. när man hyr lokaler för att spela teater i . Som redovisats har antalet spelade föreställningar minskat mellan period ett och två, bl.a. som en följd av teaterns satsning på 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER barnteater 1998 och produktionen av Pölsan 2003. Detta bidrar till att den genomsnittliga kostnaden för en föreställning ökade från under period ett till under period två. Teatern menar att deras kostnader för verksamheten ökat mer än vad staten, kommunen och räknat upp teaterns bidrag med. Enligt ledningen innebär det en risk för att teatern kan få svårt att finansiera nya produktioner om en allt högre andel av teaterns intäkter går åt till att finansiera de basresurser som krävs för att hålla i gång teatern. Man bedömer att man har klarat verksamheten bra genom ökade projektmedel från bl.a. EU. Projektverksamheten gör att teaterns basresurser kan utnyttjas mer effektivt. En effekt som teatern nämner av den ökade kostnadspressen är att antalet fast anställda vid teatern minskat. Teatern har på olika sätt försökt möta den ökade kostnadspressen. Man har sett över och minskat sina administrativa kostnader. Den tilltagande projektverksamheten har dock inneburit att antalet årsverken som läggs på administration ökat. Den ökade kostnadspressen kan enligt teatern ha varit en pådrivande faktor för att samarbetet mellan de tre länsteatrarna inom projektet kommit till stånd. Genom samarbetet kan stora uppsättningar spelas fler gånger som hemmapubliken får ett ökat teaterutbud. Det ökade samarbetet har även öppnat upp för t.ex. gemensam fortbildning för tekniker, sömmerskor och teatrarnas marknadsförare. använder en ekonomisk modell som liknar statens pris- och löneomräkningssystem för att bestämma hur stort ägarbidrag teatern bör få. Omfattningen av ägarbidraget avgörs slutgiltigt genom förhandlingar med den andra delägaren, kommun. Den årliga uppräkningen har varierat mellan 2,03,och åren 19992005. Därutöver har ägarna beslutat om ytterligare bidragsökningar för att finansiera särskilda satsningar. Mellan perioden 19971998 och perioden 20022003 ökade teaterns totala intäkter och kostnader . Statens bidrag ökade . Bidraget från ägarna ökade proportionellt sett mer än vad statens bidrag ökat. Den genomsnittliga lönekostnaden per årsarbetskraft ökade mellan perioden 19971998 och perioden 20022003. Antalet årsarbetskrafter ökade från 36 till 39 årsarbetskrafter. Den genomsnittliga kostnaden för en föreställning ökade från under period ett till under period två. Ökningen motsvarar och hänger samman med att kostnaderna ökat som antalet spelade föreställningar minskat mellan perioden 19971998 och 20022003. spelades i genomsnitt 376 föreställningar . Motsvarande siffra för den senare perioden var 270 föreställningar . 4 FALLSTUDIER VID FEM INSTITUTIONER Teatern bedömer att kostnadsnivån ökat mer än vad bidragsgivarna ökat bidragen med. Det innebär att det ekonomiska utrymme som finns kvar när teaterns fasta kostnader är betalda krymper år för år. Teatern bedömer att den klarat att hålla uppe verksamhetens volym och kvalitet genom att öka den externa projektfinansieringen från bl.a. EU:s strukturfondsmedel. Profilteatern som ligger i bildades . Teatern drivs av tio teatermedlemmar som tar ansvar för såväl repertoar, ekonomi som övrig verksamhet. Teatern strävar efter att verksamheten skall drivas på ett demokratiskt sätt. Detta tar sig bl.a. uttryck genom att varje medlem har en röst och att alla på teatern har lika lön, oavsett kön, ålder eller yrke. Av teaterns hemsida framgår att man för den kommande treårsperioden bl.a. satt upp följande målsättningar: att producera teater för barn, ungdomar och vuxna, att producera minst två nya föreställningar , att spela minst en föreställning fast i , att spela minst två föreställningar på turné i , att utöka och bredda teaterns Umeåpublik bland barn och vuxna. Profilteatern spelar över hela landet. När teatern bildades i mitten av 1980- talet hade man enligt uppgift några goda år eftersom skolorna hade mycket pengar att köpa teaterföreställningar för. Detta var en förutsättning för att teatern skulle kunna etablera sig som en fri teater. upplever man att skolornas möjligheter att köpa barnteater har försämrats kraftigt. Det finns rekommenderade minipriser för vad en barnteaterföreställning bör kosta. Det är teatrarnas egen organisation, Teatercentrum, som tar fram dessa priser. En barnteaterföreställning kostar plus ersättning för traktamenten och resor. Statsbidrag och andra intäkter Profilteaterns totala intäkter uppgick till . Bidrag från staten svarade för av intäkterna, kommunbidrag för och spelintäkter för av intäkterna. bidrog av intäkterna och övriga intäkter uppgick till . fick teatern ett treårigt produktionsbidrag från . har teatern fått projektmedel från Framtidens kultur, Nordisk kulturfond och EU-medel. Teatern har fått mindre bidrag från länsarbetsnämnden i samband med att man anställt långtidsarbetslösa kulturarbetare .